Orquestra Simfònica de Cobla i Corda & Cassú
–Emociona’t amb l’SCCC, himnes del cor
Tardes al Palau
Dilluns, 10 de juny de 2024 – 19 h
Sala de Concerts
Amb el suport de:
Amb el suport de:
Amb la col·laboració de:
Membre de:
Programa
Beth, Manu Guix, La Pau i Joan Garrido, veus
Polifònica de Puig-reig (Josep Maria Conangla i Emmanuel Niubò, directors)
Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya
Francesc Cassú, directorAmazing Grace (John Newton)
Música espiritual
Neerer my God to thee (Sarah F. Adams)
The sound of silence (Paul Simon)
Kumbaya (tradicional afroamericana)
Auld lang syne - L’hora dels adeus (popular escocesa)Annie’s song (John Denver)
Europa clàssica
El Danubi blau (Johann Strauss II)
Santa Nit (Franz Xavier Gruber)
Cançó de bressol (Johannes Brahms)
Lili Marleen (Norbert Schulze)
Oda a l’alegria (Ludwig van Beethoven)Hallelujah (Leonard Cohen)
Protesta
We shall not be moved (Pete Seeger)
Torna Serrallonga (Esquirols)
Comandante Che Guevara (Carlos Puebla)
We shall overcome (Charles Tindley – Pete Seeger)
Bella ciao (popular italiana)Pau
Blowing in the wind (Bob Dylan)
Imagine (John Lennon)
One love (Bob Marley)
We are the world (Michael Jackson i Lionel Richie)El vol de l’home ocell (Sangtraït)
Ecologisme
La Missió (Ennio Morricone)
Going home (Mark Knopfler)
Memòries d’Àfrica (John Barry)
Aquarius (Galt MacDermot)Alegria de viure
Viva la vida (Coldplay)
Gracias a la vida (Violeta Parra)
It’s the real thing (The New Seekers)
Puff el drac màgic (Peter, Paul and Mary)
Stand by me (Ben E. King)
Firework (Kate Perry)I will follow him (Franck Pourcel)
Amèrica Llatina
Alma llanera (Rafael Bolívar)
Volver (Carlos Gardel)
Siboney (Ernesto Lecuona)
El cóndor pasa (Daniel Alomia)
Maria Caipirinha (Carlinhos Brown)
La bamba (anònim)Aquest concert té una durada de 90 minuts, sense pausa.
La durada del concert és aproximada.#coral #moderna #nousformats
Poema
Com una ràfega de vent
que s’arqueja amb la presència de les coses.Com una música enforcada
en el silenci de la corda del temps,
envaït per la memòria que nodreix
imatges insomnes,
inscrites en la nit abandonada.Textos de les ombres
que anomenen el meu nom,
caires transcrits en un mur
que tremola.Laia Llobera
Paradísia (2023)Comentari
El variat, extens i heterogeni programa del concert d’avui ens porta a mons, indrets, tradicions, situacions, afanys i sentiments en companyia d’un nodrit grup de músics igualment variat, extens i heterogeni. Al costat de músiques veritablement d’arrel trobem repertori popular i cançons que els diferents pobles han fet seves i que han esdevingut veritables trets característics d’una determinada tradició cultural. S’agermanen en aquest programa la dansa i el lirisme, l’emotivitat i la nostàlgia, l’enyor i l’esperança, la joia i la tristor. I la música, que ho abasta tot.
Amb la potència del cèlebre Amazing Grace encetem la vetllada. El lirisme i la capacitat d’aquest cant enllaça amb l’apartat següent titulat “Música espiritual”, on trobem la senzillesa d’una cançó tan maltractada com Kumbaya i que acaba amb L’hora dels adeus, expressió de tendra nostàlgia. Després de la senzilla (i és en la senzillesa on rau el seu encís) Annie’s song de John Denver entrem a l’apartat titulat “Europa clàssica”, que comença amb el vals més cèlebre del món i es clou amb l’himne europeu. Abans d’endinsar-nos en la força de la “Protesta” podem escoltar el famós Hallelujah de Leonard Cohen i després la “Pau” amb músiques lligades al desig de pau i de germanor. El vol de l’home ocell del grup Sangtraït ens mena a l’apartat “Ecologisme”, que comença amb la bellíssima música que Morricone va compondre per a la pel·lícula La Missió i segueix amb d’altres igualment evocadores i d’una certa calma meditativa fins a l’esclat d’Aquarius de MacDermot, tot un himne generacional que dona pas a l’apartat “Alegria de viure”, que conté cançons vitals i tendres, com la genial Puff el drac màgic de Peter Yarrow. Seguim amb una música que ens fa moure els peus com és I will follow him, que va ser escrita per dos compositors anomenats J. W. Stole i Del Roma (pseudònims de Franck Pourcel i Paul Mauriat) fins a cloure’s la vetllada amb un reguitzell de músiques procedents de l’Amèrica Llatina, on trobem l’evocació del folklore més autèntic al costat de la nostàlgia i l’encís expressiu del tango genuí, i alhora la gran força rítmica de la música brasilera també present en la cançó que clou tot el concert, La bamba, popularíssima i d’innegable efecte i que prové del repertori tradicional mexicà.
Josep Pascual, compositor i crític musical
Biografies
Biografies
© Annie de la Paz
© Annie de la Paz
Beth
Nascuda a Súria (1981), començà a cantar als setze anys i a col·laborar amb diverses orquestres fins que el 2002 es va donar a conèixer al gran públic gràcies al programa Operación Triunfo de TVE. Quedà en tercera posició del concurs i fou escollida per representar Televisió Espanyola al Festival d’Eurovisió 2003. Des d’aleshores la seva carrera ha estat imparable: ha publicat set discos propis, dos dels quals han rebut el Premi Enderrock, i ha col·laborat amb nombrosos artistes i projectes.
Ha combinat la música amb el teatre i la televisió. Com a actriu ha participat en nou produccions teatrals, dues de les quals han rebut un Premi Butaca. Destaca el seu paper com a Carmesina d’una producció de Tirant lo Blanc que la va dur de gira per Mèxic i Alemanya. En televisió ha fet de presentadora en quatre programes diferents i en una sèrie com a actriu. Va posar veu a la cançó principal de la banda sonora original de la pel·lícula Bruc, del director Daniel Benmayor.
Després de fer una gira d’una seixantena de concerts amb els seus últims discos, Origen i Natural women, l’any 2023 va estar celebrant als escenaris els seus vint anys de carrera amb l’espectacle Beth 20.
Col·labora amb l’SCCC des de l’any 2013.
Biografies
© Gisela Jané
© Gisela Jané
Manu Guix
Va néixer a Barcelona el 8 de desembre de 1979. Un dia, amb només quatre anys, va començar a tocar sol l’orgue que tenia el seu avi i des d’aleshores no s’ha separat mai de les tecles. Va començar la seva formació el 1987 al Conservatori Municipal de Música de Barcelona i posteriorment al Regne Unit, al Liverpool Institute of Performing Arts, amb una beca. Amb només quinze anys va fer el seu primer musical a la sala Luz de Gas de Barcelona. Ha publicat sis treballs discogràfics.
El seu musical de més èxit com a compositor és El petit príncep, del qual també és productor i director musical des de l’any 2013, i fins i tot s’ha descobert com a actor interpretant el paper d’aviador. Les últimes temporades també s’ha encarregat de la direcció musical de Cantando bajo la lluvia, La jaula de las locas o La tienda de los horrores. Anteriorment havia dirigit altres espectacles: Què, el nou musical (2008) i Geronimo Stilton. El musical del regne de la fantasia (2010-2011), dels quals és el compositor, com també Grease, el musical (2011-2012) i Priscilla, la reina del desierto (2013-2014).
Aquests treballs l’han portat a rebre dues nominacions als Premis Max i nombrosos Premis Butaca. Ha rebut també el Premi Enderrock a millor cançó d’autor per Després de tot, i el Premi Enderrock al millor àlbum familiar per El petit príncep, entre altres distincions.
Col·labora amb l’SCCC des de l’any 2014.
Biografies
© Joel Codina
© Joel Codina
La Pau
Paula Giberga, La Pau, és una cantant, compositora, lletrista i corista nascuda a Barcelona. S’ha format com a intèrpret vocal als centres El Passatge i Taller de Músics, on va cursar la titulació superior d’interpretació vocal.
A banda d’escriure les lletres dels seus tres àlbums, ho ha fet per a altres artistes, com Maria Jacobs, David Busquets, Bipolar, Jordi Ninus, Idea, David Uclé i Ushanka.
Com a corista, ha posat veu a les cançons Oceanes i Arístides de Clara Peya, Barcelona Sant Andreu de Fermín Muguruza, Vaig com les aus de Raul del Moral, Reversible de Roigé, I only have eyes for you i Pure imagination de Clara Luna, i als àlbums Irreal de Jordi Ninus, Un punt i a part d’Idea, i Univers de David Uclé, entre d’altres.
L’any 2017 va dirigir el cor d’escena de l’òpera Brundivar, format per alumnes dels instituts Quatre Cantons i Lluís Vives de Barcelona, juntament amb l’actor Robert González. Un projecte liderat per Comusitària, amb la col·laboració de l’Orquesta BCN216 i Els Pirates Teatre, que es va estrenar al Teatre Lliure en la programació del Grec Festival.
El 2023 va posar el focus en el seu projecte artístic; així, va deixar de banda la faceta com a docent per centrar-se en la composició del primer disc en solitari, que va publicar el mateix any.
Col·labora amb l’SCCC des de l’any 2020.
Biografies
© Carlos Cabezas
© Carlos Cabezas
Joan Garrido
Cantant, músic i compositor nascut a Mallorca, els seus pares són músics i tota la vida ha estat molt lligat a la música. S’ha format en cant i guitarra.
Va participar al concurs televisiu Operación Triunfo 2018 i posteriorment va fer una gira estatal de disset concerts per Espanya, que en va incloure dos al Palau Sant Jordi de Barcelona i al Wizink Center de Madrid.
L’any 2019 va treure el seu primer single, Ni me va, amb la discogràfica Universal Music. Seguit d’un seguit de singles de forma individual, com L’altra fase, amb la discogràfica Música Global. El 2020 presentà el seu primer disc d’estàndards de Nadal, titulat Christmas songs 4 new times juntament amb la big band The Global Band. L’any 2022 va presentar el seu segon disc, Restart, on fa un recull de peces de tota la vida donant-hi un toc especial.
Col·labora amb l’SCCC des del 2022.
Biografies
© Manel Iglesias
© Manel Iglesias
Polifònica de Puig-Reig
Va ser fundada l’any 1968 amb el nom de Coral Joventut Sardanista, en el si de la colla sardanista del mateix nom. El 1987 va adoptar el nom actual. Desenvolupa una intensa activitat a Catalunya, a la majoria de països europeus i també a Amèrica i a l’Àsia.
Fins al 2015 el director de la formació va ser el mestre Ramon Noguera. Actualment, Josep Maria Conangla n’és el director musical i pianista, mentre que exerceix la direcció coral Emmanuel Niubò.
El seu repertori inclou totes les èpoques i estils, des d’oratoris barrocs fins a musicals de Broadway, així com música tradicional i popular catalana. És reconeguda com a excel·lent intèrpret de sardanes corals.
Ha participat en diverses òperes, sovint ampliant el Cor del Gran Teatre del Liceu. Des del 2017 col·labora en els guardonats projectes de la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya. Ha actuat amb orquestres de gran reconeixement. Mestres de fama mundial, tant catalans com estrangers, l’han dirigit en grans obres simfòniques.
L’any 2020 va estrenar Arrelats a Puig-reig, un musical que, resseguint la història i les tradicions, descriu el desenvolupament del municipi berguedà, com ho podria ser de qualsevol poble de la Catalunya Central. El llibret, la música i l’escenografia són obra d’excantaires de la Polifònica.
L’any 1993, amb motiu del seu vint-i-cinquè aniversari, li va ser atorgada la Creu de Sant Jordi.
Biografies
Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya
Per iniciativa de Narcís Lagares i Josep Lagares, i amb l’impuls i el suport de Metalquimia, l’any 2008 va néixer la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya (SCCC), una formació musical inèdita integrada pels instruments de corda d’una orquestra simfònica units al personalíssim so dels instruments de vent de la cobla.
El repertori de l’SCCC els primers anys estava centrat en la música catalana de tots els temps, amb orquestracions de músics reconeguts de les nostres terres.
L’any 2012 l’SCCC es va voler reinventar i rejovenir, gràcies a la unió dels instrumentistes de cobla de La Principal de la Bisbal amb la corda i percussió de la Jove Orquestra de les Comarques Gironines (JOCG), un projecte pedagògic ambiciós que té com a objectiu contribuir a la formació dels joves talents musicals i actuar de pont cap a la seva integració al món de les orquestres professionals. En aquesta nova etapa, l’SCCC ha fet un pas ferm cap a la internacionalització i consolidació del projecte, a la vegada que ha incrementat notablement el format de l’orquestra, amb més de setanta músics sota la direcció artística i musical de Francesc Cassú i la direcció tècnica de Jaume Lleixà.
En aquests anys, en els seus concerts i enregistraments l’SCCC ha col·laborat amb nombrosos artistes i cantants, entre els quals destaquen Nina, Pep Poblet, Cris Juanico, Beth, Manu Guix, Elena Gadel, Roger Padullés, Marta Mathéu, Toni Marsol, Gemma Coma-Alabert, Miki Núñez, Paula Giberga, Joan Garrido i la Coral Polifònica de Puig-reig, entre molts d’altres.
Quatre discs de l’SCCC: Tossudament Llach, Cançó d’amor i de guerra, Llull i Emociona’t amb l’SCCC · 25 anys de música global, han obtingut per votació popular el Premi Enderrock 2017, 2018, 2019 i 2021 al millor disc en la categoria de clàssica. El 2022 va presentar el seu darrer treball, Emociona’t amb l’SCCC · Himnes del cor.
Biografies
© Mario Wurzburger
© Mario Wurzburger
Francesc Cassú, director
Francesc Cassú i Jordi (1965) s’inicià en el món de la música amb el seu pare, Josep Cassú. Als sis anys començà els estudis musicals al Conservatori de Música de Girona i tenint com a mestre Josep Viader. Realitzà els estudis superiors al Conservatori del Liceu de Barcelona. Actualment és cap del Departament de Música Tradicional del Conservatori de Girona, professor titular de llenguatge i director de la cobla del conservatori.
L’any 1992, amb tan sols vint-i-sis anys, assumí la direcció de la cobla La Principal de la Bisbal, amb la qual va aconseguir el Premi Nacional de Cultura l’any 2014. És director artístic de la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya des de la seva creació l’any 2008. També dirigeix la Cobla Mil·lenària i ha dirigit solistes de prestigi, com Josep Carreras, Alba Ventura, Manu Guix, Pep Poblet, Nina, Roger Padullés, Marta Mathéu i Arnau Tordera.
Com a compositor ha guanyat l’accèssit del premi SGAE 2000 i el primer premi del Memorial Fèlix Martínez i Comín, entre molts d’altres. És autor també de la versió oficial per a cobla d’Els segadors. Com a arranjador ha produït la gran majoria de projectes de La Principal de la Bisbal.
D’altra banda, va ser el director musical de la sèrie Merlí de TV3. Cal destacar també que ha escrit l’òpera Llull, basada en la vida de l’escriptor Ramon Llull, amb llibret de Jaume Cabré. Aquesta obra s’estrenà amb gran èxit al Festival Temporada Alta 2019 i guanyà el premi Enderrock 2019 al millor disc de música clàssica.
També et pot interessar...
Tardes al Palau
Dijous, 20.06.2024 – 19 h
Sala de ConcertsBanda Municipal de Barcelona
José Rafael Pascual-Vilaplana, directorS. Brotons: Mar d’amunt
F. Cesarini: Blue horizons
A. Guinovart: Simfonia GaudíPreu: 20 euros
Col·laboradors
Armand Basi – Bagués-Marsiera Joiers – Balot Restauració – Calaf Grup – Cardoner Grup – CECOT – Coca-Cola – Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports – Deloitte – Eurofirms Group – FC Barcelona – Fundació Abertis – Fundació Antigues Caixes Catalanes - BBVA – Fundació Caixa d'Enginyers – Fundació Castell de Peralada – Fundació Metalquimia – Gómez-Acebo & Pombo – Helvetia Compañía Suiza S.A. de Seguros y Reaseguros – Illy – Laboratorio Reig Jofre – La Fageda – Nexo – Quadis – Saba Infraestructures, S.A. – Saret de Vuyst – Scasi Soluciones de Impresión S.L. – Soler Cabot – Abacus – Colonial – Veolia Serveis Catalunya –Amics Benefactors
Ascensores Jordà, S.A. – Fundació Antoni Serra Santamans – Veolia Serveis Catalunya S.A.U. – Salvador Viñas Amat –Benefactors Palau XXI
Mª Dolors i Francesc – Elvira Abril – Pere Armadàs Bosch – Rosamaria Artigas i Costajussà – Professor Rafael I. Barraquer Compte – Francesc Xavier Carbonell Castellón – Lluís Carulla Font – Mariona Carulla Font – Josep Colomer Maronas – Josep Daniel i Lluïsa Fornos – Isabel Esteve Cruella – Pere Grau Vacarisas – Jordi Gual i Solé – María José Lavin Guitart – Ramón Poch Segura – Mª. del Carmen Pous Guardia – Juan Manuel Soler Pujol – Daniela Turco – Joan Uriach Marsal – Joaquim Uriach Torello – Manel Vallet Garriga – Jordi Simó Sanahuja –
Orquestra Simfònica de Cobla i Corda & Cassú
–Emociona’t amb l’SCCC, himnes del cor
Tardes al Palau
Dilluns, 10 de juny de 2024 – 19 h
Sala de Concerts
Amb el suport de:
Amb el suport de:
Amb la col·laboració de:
Membre de:
Programa
Beth, Manu Guix, La Pau i Joan Garrido, veus
Polifònica de Puig-reig (Josep Maria Conangla i Emmanuel Niubò, directors)
Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya
Francesc Cassú, directorAmazing Grace (John Newton)
Música espiritual
Neerer my God to thee (Sarah F. Adams)
The sound of silence (Paul Simon)
Kumbaya (tradicional afroamericana)
Auld lang syne - L’hora dels adeus (popular escocesa)Annie’s song (John Denver)
Europa clàssica
El Danubi blau (Johann Strauss II)
Santa Nit (Franz Xavier Gruber)
Cançó de bressol (Johannes Brahms)
Lili Marleen (Norbert Schulze)
Oda a l’alegria (Ludwig van Beethoven)Hallelujah (Leonard Cohen)
Protesta
We shall not be moved (Pete Seeger)
Torna Serrallonga (Esquirols)
Comandante Che Guevara (Carlos Puebla)
We shall overcome (Charles Tindley – Pete Seeger)
Bella ciao (popular italiana)Pau
Blowing in the wind (Bob Dylan)
Imagine (John Lennon)
One love (Bob Marley)
We are the world (Michael Jackson i Lionel Richie)El vol de l’home ocell (Sangtraït)
Ecologisme
La Missió (Ennio Morricone)
Going home (Mark Knopfler)
Memòries d’Àfrica (John Barry)
Aquarius (Galt MacDermot)Alegria de viure
Viva la vida (Coldplay)
Gracias a la vida (Violeta Parra)
It’s the real thing (The New Seekers)
Puff el drac màgic (Peter, Paul and Mary)
Stand by me (Ben E. King)
Firework (Kate Perry)I will follow him (Franck Pourcel)
Amèrica Llatina
Alma llanera (Rafael Bolívar)
Volver (Carlos Gardel)
Siboney (Ernesto Lecuona)
El cóndor pasa (Daniel Alomia)
Maria Caipirinha (Carlinhos Brown)
La bamba (anònim)Aquest concert té una durada de 90 minuts, sense pausa.
La durada del concert és aproximada.#coral #moderna #nousformats
Poema
Com una ràfega de vent
que s’arqueja amb la presència de les coses.Com una música enforcada
en el silenci de la corda del temps,
envaït per la memòria que nodreix
imatges insomnes,
inscrites en la nit abandonada.Textos de les ombres
que anomenen el meu nom,
caires transcrits en un mur
que tremola.Laia Llobera
Paradísia (2023)Comentari
El variat, extens i heterogeni programa del concert d’avui ens porta a mons, indrets, tradicions, situacions, afanys i sentiments en companyia d’un nodrit grup de músics igualment variat, extens i heterogeni. Al costat de músiques veritablement d’arrel trobem repertori popular i cançons que els diferents pobles han fet seves i que han esdevingut veritables trets característics d’una determinada tradició cultural. S’agermanen en aquest programa la dansa i el lirisme, l’emotivitat i la nostàlgia, l’enyor i l’esperança, la joia i la tristor. I la música, que ho abasta tot.
Amb la potència del cèlebre Amazing Grace encetem la vetllada. El lirisme i la capacitat d’aquest cant enllaça amb l’apartat següent titulat “Música espiritual”, on trobem la senzillesa d’una cançó tan maltractada com Kumbaya i que acaba amb L’hora dels adeus, expressió de tendra nostàlgia. Després de la senzilla (i és en la senzillesa on rau el seu encís) Annie’s song de John Denver entrem a l’apartat titulat “Europa clàssica”, que comença amb el vals més cèlebre del món i es clou amb l’himne europeu. Abans d’endinsar-nos en la força de la “Protesta” podem escoltar el famós Hallelujah de Leonard Cohen i després la “Pau” amb músiques lligades al desig de pau i de germanor. El vol de l’home ocell del grup Sangtraït ens mena a l’apartat “Ecologisme”, que comença amb la bellíssima música que Morricone va compondre per a la pel·lícula La Missió i segueix amb d’altres igualment evocadores i d’una certa calma meditativa fins a l’esclat d’Aquarius de MacDermot, tot un himne generacional que dona pas a l’apartat “Alegria de viure”, que conté cançons vitals i tendres, com la genial Puff el drac màgic de Peter Yarrow. Seguim amb una música que ens fa moure els peus com és I will follow him, que va ser escrita per dos compositors anomenats J. W. Stole i Del Roma (pseudònims de Franck Pourcel i Paul Mauriat) fins a cloure’s la vetllada amb un reguitzell de músiques procedents de l’Amèrica Llatina, on trobem l’evocació del folklore més autèntic al costat de la nostàlgia i l’encís expressiu del tango genuí, i alhora la gran força rítmica de la música brasilera també present en la cançó que clou tot el concert, La bamba, popularíssima i d’innegable efecte i que prové del repertori tradicional mexicà.
Josep Pascual, compositor i crític musical
Biografies
Beth
© Annie de la Paz
Nascuda a Súria (1981), començà a cantar als setze anys i a col·laborar amb diverses orquestres fins que el 2002 es va donar a conèixer al gran públic gràcies al programa Operación Triunfo de TVE. Quedà en tercera posició del concurs i fou escollida per representar Televisió Espanyola al Festival d’Eurovisió 2003. Des d’aleshores la seva carrera ha estat imparable: ha publicat set discos propis, dos dels quals han rebut el Premi Enderrock, i ha col·laborat amb nombrosos artistes i projectes.
Ha combinat la música amb el teatre i la televisió. Com a actriu ha participat en nou produccions teatrals, dues de les quals han rebut un Premi Butaca. Destaca el seu paper com a Carmesina d’una producció de Tirant lo Blanc que la va dur de gira per Mèxic i Alemanya. En televisió ha fet de presentadora en quatre programes diferents i en una sèrie com a actriu. Va posar veu a la cançó principal de la banda sonora original de la pel·lícula Bruc, del director Daniel Benmayor.
Després de fer una gira d’una seixantena de concerts amb els seus últims discos, Origen i Natural women, l’any 2023 va estar celebrant als escenaris els seus vint anys de carrera amb l’espectacle Beth 20.
Col·labora amb l’SCCC des de l’any 2013.
Manu Guix
© Gisela Jané
Va néixer a Barcelona el 8 de desembre de 1979. Un dia, amb només quatre anys, va començar a tocar sol l’orgue que tenia el seu avi i des d’aleshores no s’ha separat mai de les tecles. Va començar la seva formació el 1987 al Conservatori Municipal de Música de Barcelona i posteriorment al Regne Unit, al Liverpool Institute of Performing Arts, amb una beca. Amb només quinze anys va fer el seu primer musical a la sala Luz de Gas de Barcelona. Ha publicat sis treballs discogràfics.
El seu musical de més èxit com a compositor és El petit príncep, del qual també és productor i director musical des de l’any 2013, i fins i tot s’ha descobert com a actor interpretant el paper d’aviador. Les últimes temporades també s’ha encarregat de la direcció musical de Cantando bajo la lluvia, La jaula de las locas o La tienda de los horrores. Anteriorment havia dirigit altres espectacles: Què, el nou musical (2008) i Geronimo Stilton. El musical del regne de la fantasia (2010-2011), dels quals és el compositor, com també Grease, el musical (2011-2012) i Priscilla, la reina del desierto (2013-2014).
Aquests treballs l’han portat a rebre dues nominacions als Premis Max i nombrosos Premis Butaca. Ha rebut també el Premi Enderrock a millor cançó d’autor per Després de tot, i el Premi Enderrock al millor àlbum familiar per El petit príncep, entre altres distincions.
Col·labora amb l’SCCC des de l’any 2014.
La Pau
© Joel Codina
Paula Giberga, La Pau, és una cantant, compositora, lletrista i corista nascuda a Barcelona. S’ha format com a intèrpret vocal als centres El Passatge i Taller de Músics, on va cursar la titulació superior d’interpretació vocal.
A banda d’escriure les lletres dels seus tres àlbums, ho ha fet per a altres artistes, com Maria Jacobs, David Busquets, Bipolar, Jordi Ninus, Idea, David Uclé i Ushanka.
Com a corista, ha posat veu a les cançons Oceanes i Arístides de Clara Peya, Barcelona Sant Andreu de Fermín Muguruza, Vaig com les aus de Raul del Moral, Reversible de Roigé, I only have eyes for you i Pure imagination de Clara Luna, i als àlbums Irreal de Jordi Ninus, Un punt i a part d’Idea, i Univers de David Uclé, entre d’altres.
L’any 2017 va dirigir el cor d’escena de l’òpera Brundivar, format per alumnes dels instituts Quatre Cantons i Lluís Vives de Barcelona, juntament amb l’actor Robert González. Un projecte liderat per Comusitària, amb la col·laboració de l’Orquesta BCN216 i Els Pirates Teatre, que es va estrenar al Teatre Lliure en la programació del Grec Festival.
El 2023 va posar el focus en el seu projecte artístic; així, va deixar de banda la faceta com a docent per centrar-se en la composició del primer disc en solitari, que va publicar el mateix any.
Col·labora amb l’SCCC des de l’any 2020.
Joan Garrido
© Carlos Cabezas
Cantant, músic i compositor nascut a Mallorca, els seus pares són músics i tota la vida ha estat molt lligat a la música. S’ha format en cant i guitarra.
Va participar al concurs televisiu Operación Triunfo 2018 i posteriorment va fer una gira estatal de disset concerts per Espanya, que en va incloure dos al Palau Sant Jordi de Barcelona i al Wizink Center de Madrid.
L’any 2019 va treure el seu primer single, Ni me va, amb la discogràfica Universal Music. Seguit d’un seguit de singles de forma individual, com L’altra fase, amb la discogràfica Música Global. El 2020 presentà el seu primer disc d’estàndards de Nadal, titulat Christmas songs 4 new times juntament amb la big band The Global Band. L’any 2022 va presentar el seu segon disc, Restart, on fa un recull de peces de tota la vida donant-hi un toc especial.
Col·labora amb l’SCCC des del 2022.
Polifònica de Puig-Reig
© Manel Iglesias
Va ser fundada l’any 1968 amb el nom de Coral Joventut Sardanista, en el si de la colla sardanista del mateix nom. El 1987 va adoptar el nom actual. Desenvolupa una intensa activitat a Catalunya, a la majoria de països europeus i també a Amèrica i a l’Àsia.
Fins al 2015 el director de la formació va ser el mestre Ramon Noguera. Actualment, Josep Maria Conangla n’és el director musical i pianista, mentre que exerceix la direcció coral Emmanuel Niubò.
El seu repertori inclou totes les èpoques i estils, des d’oratoris barrocs fins a musicals de Broadway, així com música tradicional i popular catalana. És reconeguda com a excel·lent intèrpret de sardanes corals.
Ha participat en diverses òperes, sovint ampliant el Cor del Gran Teatre del Liceu. Des del 2017 col·labora en els guardonats projectes de la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya. Ha actuat amb orquestres de gran reconeixement. Mestres de fama mundial, tant catalans com estrangers, l’han dirigit en grans obres simfòniques.
L’any 2020 va estrenar Arrelats a Puig-reig, un musical que, resseguint la història i les tradicions, descriu el desenvolupament del municipi berguedà, com ho podria ser de qualsevol poble de la Catalunya Central. El llibret, la música i l’escenografia són obra d’excantaires de la Polifònica.
L’any 1993, amb motiu del seu vint-i-cinquè aniversari, li va ser atorgada la Creu de Sant Jordi.
Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya
Per iniciativa de Narcís Lagares i Josep Lagares, i amb l’impuls i el suport de Metalquimia, l’any 2008 va néixer la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya (SCCC), una formació musical inèdita integrada pels instruments de corda d’una orquestra simfònica units al personalíssim so dels instruments de vent de la cobla.
El repertori de l’SCCC els primers anys estava centrat en la música catalana de tots els temps, amb orquestracions de músics reconeguts de les nostres terres.
L’any 2012 l’SCCC es va voler reinventar i rejovenir, gràcies a la unió dels instrumentistes de cobla de La Principal de la Bisbal amb la corda i percussió de la Jove Orquestra de les Comarques Gironines (JOCG), un projecte pedagògic ambiciós que té com a objectiu contribuir a la formació dels joves talents musicals i actuar de pont cap a la seva integració al món de les orquestres professionals. En aquesta nova etapa, l’SCCC ha fet un pas ferm cap a la internacionalització i consolidació del projecte, a la vegada que ha incrementat notablement el format de l’orquestra, amb més de setanta músics sota la direcció artística i musical de Francesc Cassú i la direcció tècnica de Jaume Lleixà.
En aquests anys, en els seus concerts i enregistraments l’SCCC ha col·laborat amb nombrosos artistes i cantants, entre els quals destaquen Nina, Pep Poblet, Cris Juanico, Beth, Manu Guix, Elena Gadel, Roger Padullés, Marta Mathéu, Toni Marsol, Gemma Coma-Alabert, Miki Núñez, Paula Giberga, Joan Garrido i la Coral Polifònica de Puig-reig, entre molts d’altres.
Quatre discs de l’SCCC: Tossudament Llach, Cançó d’amor i de guerra, Llull i Emociona’t amb l’SCCC · 25 anys de música global, han obtingut per votació popular el Premi Enderrock 2017, 2018, 2019 i 2021 al millor disc en la categoria de clàssica. El 2022 va presentar el seu darrer treball, Emociona’t amb l’SCCC · Himnes del cor.
Francesc Cassú, director
© Mario Wurzburger
Francesc Cassú i Jordi (1965) s’inicià en el món de la música amb el seu pare, Josep Cassú. Als sis anys començà els estudis musicals al Conservatori de Música de Girona i tenint com a mestre Josep Viader. Realitzà els estudis superiors al Conservatori del Liceu de Barcelona. Actualment és cap del Departament de Música Tradicional del Conservatori de Girona, professor titular de llenguatge i director de la cobla del conservatori.
L’any 1992, amb tan sols vint-i-sis anys, assumí la direcció de la cobla La Principal de la Bisbal, amb la qual va aconseguir el Premi Nacional de Cultura l’any 2014. És director artístic de la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya des de la seva creació l’any 2008. També dirigeix la Cobla Mil·lenària i ha dirigit solistes de prestigi, com Josep Carreras, Alba Ventura, Manu Guix, Pep Poblet, Nina, Roger Padullés, Marta Mathéu i Arnau Tordera.
Com a compositor ha guanyat l’accèssit del premi SGAE 2000 i el primer premi del Memorial Fèlix Martínez i Comín, entre molts d’altres. És autor també de la versió oficial per a cobla d’Els segadors. Com a arranjador ha produït la gran majoria de projectes de La Principal de la Bisbal.
D’altra banda, va ser el director musical de la sèrie Merlí de TV3. Cal destacar també que ha escrit l’òpera Llull, basada en la vida de l’escriptor Ramon Llull, amb llibret de Jaume Cabré. Aquesta obra s’estrenà amb gran èxit al Festival Temporada Alta 2019 i guanyà el premi Enderrock 2019 al millor disc de música clàssica.
També et pot interessar...
Tardes al Palau
Dijous, 20.06.2024 – 19 h
Sala de ConcertsBanda Municipal de Barcelona
José Rafael Pascual-Vilaplana, directorS. Brotons: Mar d’amunt
F. Cesarini: Blue horizons
A. Guinovart: Simfonia GaudíPreu: 20 euros
Col·laboradors
Armand Basi – Bagués-Marsiera Joiers – Balot Restauració – Calaf Grup – Cardoner Grup – CECOT – Coca-Cola – Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports – Deloitte – Eurofirms Group – FC Barcelona – Fundació Abertis – Fundació Antigues Caixes Catalanes - BBVA – Fundació Caixa d'Enginyers – Fundació Castell de Peralada – Fundació Metalquimia – Gómez-Acebo & Pombo – Helvetia Compañía Suiza S.A. de Seguros y Reaseguros – Illy – Laboratorio Reig Jofre – La Fageda – Nexo – Quadis – Saba Infraestructures, S.A. – Saret de Vuyst – Scasi Soluciones de Impresión S.L. – Soler Cabot – Abacus – Colonial – Veolia Serveis Catalunya –Amics Benefactors
Ascensores Jordà, S.A. – Fundació Antoni Serra Santamans – Veolia Serveis Catalunya S.A.U. – Salvador Viñas Amat –Benefactors Palau XXI
Mª Dolors i Francesc – Elvira Abril – Pere Armadàs Bosch – Rosamaria Artigas i Costajussà – Professor Rafael I. Barraquer Compte – Francesc Xavier Carbonell Castellón – Lluís Carulla Font – Mariona Carulla Font – Josep Colomer Maronas – Josep Daniel i Lluïsa Fornos – Isabel Esteve Cruella – Pere Grau Vacarisas – Jordi Gual i Solé – María José Lavin Guitart – Ramón Poch Segura – Mª. del Carmen Pous Guardia – Juan Manuel Soler Pujol – Daniela Turco – Joan Uriach Marsal – Joaquim Uriach Torello – Manel Vallet Garriga – Jordi Simó Sanahuja –