accentus, Insula orchestra & Equilbey
—El Messies de HändelPalau 100 | Nadal al Palau
Dijous, 21 de desembre de 2023 – 20 h
Sala de Concerts
Amb el suport de:
Amb el suport de:
Amb la col·laboració de:
Membre de:
Programa
Sandrine Piau, soprano
Paul-Antoine Benos-Djian, contratenor
Toby Spence, tenor
Alex Rosen, bajo
accentus (Richard Wilberforce, director)
Insula orchestra
Laurence Equilbey, directoraI
Georg Friedrich Händel (1685-1759)
El Messies, HWV 56Primera part
1. Obertura
2. Recitatiu (tenor): “Comfort ye, my people”
3. Ària (tenor): “Every valley shall be exalted”
4. Cor: “And the glory of the Lord shall be revealed”
5. Recitatiu (baix): “Thus saith the Lord of Hosts”
6. Ària (contratenor): “But who may abide the day of his coming?”
7. Cor: “And He shall purify the sons of Levi”
Recitatiu (contratenor): “Behold, a virgin shall conceive”
8. Ària (contratenor) i Cor: “O thou that tellest good tidings to Zion”
9. Recitatiu (baix): “For behold, darkness shall cover the earth”
10. Ària (baix): “The people that walked in darkness”
11. Cor: “For unto us a child is born”
12. Simfonia pastoral - Pifa
13a. Recitatiu (soprano): “There were shepherds abiding in the field”
13b. Recitatiu (soprano): “And lo, the angel of the Lord came upon them”
Recitatiu (soprano): “And the angel said unto them: Fear not, for behold”
14. Recitatiu (soprano): “And suddenly there was with the angel”
15. Cor: “Glory to God in the highest”
16. Ària (soprano): “Rejoice greatly, o daughter of Zion”
Recitatiu (contratenor): Then shall the eyes of the blind
17. Duo (contratenor, soprano): “He shall feed his flock like a shepherd”
18. Cor: “His hoke is easy”II
Segona part
19. Cor: “Behold the Lamb of God”
20. Ària (contratenor): “He was despised and rejected of men”
21. Cor: “Surely He hath borne our griefs”
22. Cor: “And with His stripes we are healed”
23. Cor: “All we like sheep have gone astray”
26. Recitatiu (tenor): “Thy rebuke hath broken his heart”
27. Ària (tenor): “Behold and see if there be any sorrow like unto his sorrow”
28. Recitatiu (tenor): “He was cut off out of the land of the living”
29. Ària (tenor): “But Thou didst not leave His soul in hell”
30. Cor: “Lift up your heads, o ye gates”
33. Cor: “The Lord gave the word”
34. Ària (soprano): “How beautiful are the feet”
36. Ària (baix): “Why do the nations”
37. Cor: “Let us break their bonds asunder”
Recitariu (tenor): “He that dwelleth in heaven”
38. Ària (tenor): “Thou shalt break them”
39. Cor: “Hallellujah”Tercera part
40. Ària (soprano): “I know that my redeemer liveth”
41. Cor: “Since by man came death”
42. Recitatiu (baix): “Behold, I tell you a mystery”
43. Ària (baix): “The trumpet shall sound”
47. Cor: “Worthy is the Lamb that was slain. Amen”Durada del concert:
Primera part, 50 minuts | Pausa de 15 minuts | Segona part, 70 minutsLa durada del concert és aproximada.
#coral #músicauniversalPoema
Nadala
Ara que arribes, somni de Nadal,
joiós en el silenci de la fosca...
D’on ve la llum que vetlla en el fondal
i esguarda la paraula que s’embosca?Un crit esquinça el ventre terrenal
i el cant que en neix s’escampa per la posta.
A l’alba el vent festeja divinal:
és temps de mirra i or, temps de resposta.Homes: ¿que recordeu aquell portal
i el gest humil que al món l’estrella mostra?
Heu vist la fonda nit, l’alè pasqual,
que oculta entre els avets el seu bell rostre?Una deu cristal·lina i eternal
encén boscatge endins la vella cova.
I l’aigua que prové del cel més alt
proclama de matí la bona nova.Laia Llobera
(Desembre de 2023)Comentari
“Händel sap millor que cap de nosaltres com impactar; quan vol, colpeja com un llamp”, W. A. Mozart, arranjador del que serà l’oratori més popular de tots els temps: El Messies, HWV 56 de G. F. Händel.
Händel l’escriu en tres setmanes –res estrany tenint en compte la seva vertiginosa velocitat compositiva– a Londres, on resideix des fa vint anys. S’ha situat entre els primers al món de l’òpera, el gènere de les passions per excel·lència, i treballa de manera independent d’acord amb el seu esperit lliure de patrons. Pels volts del 1730, però, l’òpera comença a fer-se massa costosa econòmicament i emocionalment: la petulància dels cantants i les batusses entre ells, la forta competència... Immers en una crisi financera profunda, però atent al canvi de gustos del públic, Händel decideix abocar-se definitivament a l’oratori i la passió alemanyes.
Dels vint-i-cinc oratoris que compon, i després de cinc estrenes (Esther, Deborah, Athaliah, Saul i Israel in Egypt), Messies –segons el títol original– no n’és pas probablement l’oratori més reeixit ni paradigmàtic; i això no obstant, l’interpretem any rere any sense excepció esperant el gloriós “Al·leluia” del final de la segona part... Què ha dut el Messies a impactar-nos fins al punt de la sacralització?
Comencem per l’estrena exitosa a la rica Dublín del 1742 –el Mestre no es podia permetre un nou fracàs a Londres– en el context d’un concert benèfic per a pobres i malalts. El concert té lloc a la nova sala de concerts de Fishamble Street, inusualment al migdia i amb una presència de rècord (set-centes persones), amb la qual cosa l’organització es veu obligada a retirar vidres de les finestres per ventilar i a demanar “als homes no dur espasa i a les dones no dur faldilles amples, per aprofitar bé l’espai”. Les principals atraccions d’aquesta estrena: el gran Händel interpretant concerts a l’orgue –se’l fa dur en vaixell– i l’aparició de la contralt Susannah Maria Cibber, l’actriu dramàtica de moda, involucrada en un escàndol amorós (i una cantant “sense solfa” a qui Händel havia d’ensenyar les àries nota per nota!). Al cor, vint-i-sis nens i només cinc homes.
Més enllà dels atractius de l’estrena –que dit sigui de passada va comportar l’alliberament de cent quaranta-dos presos deutors i va impulsar la tradició del concert benèfic–, l’èxit de l’obra s’explica sens dubte per l’universalisme i la universalitat del text i de la música.
Händel parteix d’una pedra angular de la civilització occidental: l’argument de la vida, mort i resurrecció de Jesús, articulat en tres parts (part I: naixement de Jesús; part II: sacrifici de Jesús pels homes, amb la Passió i cor final “Al·leluia”; part III: resurrecció i glorificació de Crist). Charles Jennens, el seu amic llibretista, rebutja el text de B. Picander usat als oratoris pels seus contemporanis (Bach, Telemann...) i selecciona passatges de la Bíblia Coverdale i la Bíblia de Jacob (1611), una gran fita de la literatura anglesa, destacada per la bellesa lingüística. La seva intenció, com la de Händel, és fervorosament religiosa i evangelitzadora. En el llibret, que es donava gratuïtament i de forma anònima, no hi trobem ni un narrador extern, ni l’estil directe ni els personatges dramàtics dels oratoris alemanys, sinó la veu del poble (cor) com a protagonista pronunciant els pronoms personals que ens converteixen a tots en actors de la història: “Comfort ye (you) my people, For unto us a Child is born!” Uns pronoms que ens parlen de l’esperança ecumènica que, malgrat les nostres diferències (en plenes revoltes jacobines!), el Salvador vindrà a redimir-nos a tots sense excepció; de la promesa universal fins i tot irreligiosa que després del patiment humà ens espera la Victòria.
L’elecció de l’anglès, i no pas l’alemany o italià, és determinant per seduir la classe mitjana anglesa i irlandesa del seu moment, i convertir el Messies en la primera obra que transcendirà la mort del seu compositor –com més tard s’esdevé amb Haydn–, i que fa l’obra fàcilment exportable als Estats Units i a la resta del món...
I universalisme i universalitat, també a l’essència musical del Messies. Seguint el costum de l’època i la pròpia intuïció comercial, Händel utilitza material “de moda” en préstec. Dins la partitura no només s’amaguen una trentena de citacions de compositors barrocs i del passat –de J. Desprez i L. Palestrina a J. S. Bach i G. Ph. Telemann, passant per compositors barrocs italians, francesos i anglesos (M. Locke, H. Purcell)–, sinó també, de forma molt evident, dos duets italians compostos per ell mateix un any abans: No, di voi non vo’ fidarmi i Quel fior che all’alba ride, HWV 192 (rere els números “For unto us a Child is born” i “His yoke is easy”, respectivament). Händel fa un ús magistral de la retòrica musical per dibuixar emocionalment les paraules –la foscor de “darkness”, el tremolor d’”I will shake”, l’alegria de “rejoice”, la burla de “despised”, la tensió de “stripes”...– i per crear melodies d’allò més belles... ¿Quin altre compositor hauria pogut fer una successió semblant de hits? Melodies elegants, commovedores, joioses, incitadores al ball... a cavall entre l’homofonia i el contrapunt tot formant una varietat de recursos estilístics –italià (recitatius), francès (obertura), anglès (anthem) i alemany (fugues)– pròpia d’un ciutadà global, però per sobre de tot d’un home de teatre que sap com impactar en els diferents estats de l’ànima.
Händel té la sort de viure una vintena de Messies, no pas en forma de partitura definitiva, sinó arranjant periòdicament l’obra per als efectius concrets –cantants i instrumentistes– de cada ocasió. Presencia com el seu “Hallelujah” fa posar dempeus i com el seu oratori per a la Pasqua és traslladat progressivament a les festes de Nadal –la temàtica ho permet i cal aprofitar que la gent per Nadal som més generosos i benèfics... Però el que ni sospita és que la seva intenció inicial modesta, amb un cor petit i una orquestra d’uns dotze músics, es començarà a pervertir a la seva mort fins a l’actualitat, amb produccions de fins a quatre mil cantants i cinc-cents instrumentistes i projectes participatius, com el de l’Obra Social “la Caixa”, de gran envergadura.
Perquè val a dir que l’universalisme i la caritat del compositor de Halle permeten un ventall de Messies insospitat, tant a nivell de format com interpretatiu... De ben segur que la versió maratoniana que avui escoltarem, lluny d’amateurismes, servirà no només per entretenir-nos, sinó per “fer-nos millors persones”, tal com Händel anhelava, i per entendre per què Mozart, Beethoven i el mateix J. S. Bach s’haurien agenollat sense vacil·lacions als peus d’aquest miracle. S. D. G.
Núria Ayats Mialet, musicòloga i professora de violí
Biografies
Biografies
© Sandrine Expilly
© Sandrine Expilly
Sandrine Piau, soprano
Graduada pel CNSMD de París en arpa, música de cambra i interpretació de música vocal antiga, va ser presentada al públic per William Christie. Actualment ofereix un gran repertori i ha consolidat el seu lloc excepcional en el món líric.
Ha destacat als grans escenaris internacionals: Opéra de París, Festival de Salzburg, Théâtre Royal de La Monnaie de Brussel·les, Muziektheater d’Amsterdam, Bayerische Staatsoper de Múnic, Covent Garden de Londres, Théâtre des Champs Élysées, Festival d’Ais de Provença i Opéra de Montecarlo. Entre els seus nombrosos papers figuren: Cleòpatra (Giulio Cesare, Händel), Alcina (Alcina, Händel), Morgana (Alcina, Händel), Dalinda (Ariodante, Händel), Mélisande (Pelléas et Mélisande, Debussy), Sandrina (La finta giardiniera, Mozart), Sor Constance (Dialogues de carmelites, Poulenc), Pamina (Die Zauberflöte, Mozart), Donna Anna (Don Giovanni, Mozart), Despina (Così fan tutte, Mozart), el Requiem de Mozart (amb Pichon i Castellucci), Titania (A midsummer night’s dream, Britten) i el paper de la Mare de Déu en l’estrena mundial de l’òpera Innocence de Kaija Saariaho.
Sandrine Piau ha actuat en concert a Nova York, París, Londres, Tòquio, Múnic, Zúric i Salzburg, i a Hamburg amb motiu de la inauguració de l’Elbphilharmonie. Ha col·laborat amb els directors N. Harnoncourt, P. Herreweghe, R. Pichon, Ch. Rousset, F. Biondi, J. Chauvin, G. Capuano, G. Antonini, E. Haïm, J-C. Malgoire, A. Marcon, R. Alessandrini, J. Corréas, S. MacLeod, M. Corboz, E. Inbal, D. Harding, M. Plasson, L. Langrée, I. Bolton, A. Altinoglu, K. Masur, C. Dutoit, Myung-Whun Chung, T. Currentzis, L. Equilbey, V. Jurowski, S. Mällki, etc.
En recital ha actuat amb els pianistes A. Tharaud, C. Ivaldi, J. van Immerseel, Susan Manoff, E. Le Sage i D. Kadouch, i en música de cambra amb les formacions Ensemble Resonanz, Ensemble Contraste, Ensemble Pulcinella i Quatuor Psophos, entre d’altres.
Sandrine Piau ha dedicat diversos discs a Händel i Mozart i ha publicat nombrosos àlbums de recitals. Els seus enregistraments han rebut múltiples premis: Gramophone Editor’s Choice, Diapason d’Or, Choc Classica, Clef d’Or Res Musica... Actualment enregistra en exclusiva per al segell Alpha Classics. El 2021 va publicar l’àlbum Voyage intime, que va marcar l’inici d’una nova col·laboració amb el pianista David Kadouch.
Els seus projectes per al 2023-24 inclouen concerts i l’enregistrament d’Atys de Lully i Così fan tutte a Múnic, així com l’estrena mundial de l’òpera La melancolia de la resistència de Marc André Dalbavie a la Staatsoper Unter den Linden de Berlín.
Sandrine Piau va ser nomenada Chevalier de l’Ordre des Arts et Lettres el 2006 i elegida com a artista lírica de l’any als premis Victoires de la Musique 2009.
Biografies
© John Zougas
© John Zougas
Paul-Antoine Benos-Djian, contratenor
Nascut a França, és un dels joves talents vocals més apassionants del nostre temps. Guardonat amb el premi HSBC Révélation al Festival d’Ais de Provença, és graduat pel Centre de Música Barroca de Versalles i pel Conservatori de París.
Els seus papers més destacats la temporada 2023-24 inclouen Ottone de L’incoronazione di Poppea a l’Opéra de Rennes i Oper de Colònia, i Ulisse de Polifemo a l’Opéra National du Rhin, sota la batuta d’Emmanuelle Haïm. Al circuit de concerts, cantarà un recital de Vivaldi amb Café Zimmermann, el paper titular d’Il Mitridate Eupatore de Scarlatti al Het Concertgebouw, sota la batuta de Thibault Noally; El Messies de Händel, amb accentus i Laurence Equilbey, en actuacions a La Seine Musicale, Opéra National du Capitole de Tolosa de Llenguadoc i al Palau de la Música Catalana; un recital de Bach al Bozar de Brussel·les i la Passió segons sant Mateu a l’Opéra de Rennes.
La temporada 2022-23 va cantar el paper d’Oberon d’A midsummer night’s dream a l’Opéra de Rouen, Athamas de Semele a l’Opéra de Lilla amb Emmanuelle Haim, Farnace de Mitridate a la Staatsoper de Berlín, el paper titular de Giulio Cesare al Festival Internacional de Beaune i Alessandro de Tolomeo, amb Il Pomo d’Oro, de gira: Teatro Real, Théâtre des Champs Elysées, Elbphilharmonie i Katowice.
Alguns dels seus papers anteriors més destacats són Farnace de Mitridate, amb Marc Minkowski i Les Musiciens du Louvre (amb un enregistrament) al Palau de les Arts Reina Sofia de València; Ottone d’Agrippina a Halle, i Marte de La divisione del mondo a l’Opéra Royal de Versalles, tots dos amb Les Talens Lyriques i Christophe Rousset; Unulfo de Rodelinda al Théâtre des Champs Élysées, amb Le Concert d’Astrée i Emmanuelle Haïm; el paper titular de Rinaldo a l’Opéra de Rennes; La Voce di Deo d’Il primo omicido d’Scarlatti, amb Philippe Jaroussky a Salzburg; Tolomeo de Giulio Cesare, amb l’English Touring Opera, a més de concerts i un enregistrament de les Odes de Purcell (també amb Le Banquet Céleste), i el debut amb la prestigiosa Comédie Française de París a La nuit des rois.
Més recentment ha debutat a Moscou, Teatre Bolxoi, com a Polinesso d’Ariodante, dirigit per Gianluca Capuano, i ha cantat el Didymus de Theodora, amb Il Pomo d’Oro, juntament amb Joyce DiDonato, Lisette Oropesa i Michael Spyres al Theater an der Wien, Théâtre des Champs Élysées i La Scala de Milà, amb un enregistrament en directe. Altres plats forts d’aquesta temporada són Nireno de Giulio Cesare, també al Théâtre des Champs Élysées i Ottone de L’incoronazione di Poppea per al Festival d’Ais de Provença.
Biografies
Toby Spence, tenor
Graduat amb honors i escolà del New College d’Oxford, Toby Spence va estudiar a l’escola d’òpera de la Guildhall School of Music and Drama. Va guanyar el premi Singer of the year atorgat per la Royal Philharmonic Society l’any 2011.
Toby Spence ha col·laborat amb orquestres de renom com ara la Berlin Philharmoniker, Wiener Philharmoniker, Symphonieorchester des Bayerischen Rundfunks, San Francisco Symphony, London Symphony Orchestra, London Philharmonic Orchestra, Los Angeles Philharmonic, Cleveland Orchestra, Rotterdam Philharmonic i l’Accademia Nazionale di Santa Cecilia. Ha estat convidat com a solista al festival de Pasqua de Salzburg i també al Edinburgh International Festival. Ha treballat amb compositors tan destacats com Christoph von Dohnanyi, Sir Simon Rattle, Michael Tilson Thomas, Sir Antonio Pappano, Valery Gergiev, Sir Colin Davis, Yannick Nézet-Séguin, Gustavo Dudamel, Edward Gardner, Roger Norrington i Charles Mackerras.
Els seus rols operístics inclouen el seu debut com a Erik (Der Fliegende Holländer) pel Teatro La Fenice, Alonso (The Tempest) al Teatro alla Scala, i el rol principal de Parsifal per Opera North, Aschenbach (Death in Venice) a l’Opéra National du Rhin, Captain Vere a la producció de Deborah Warner de Billy Budd pel Teatro Real, Opera di Roma i Royal Opera House; Alwa (Lulu) per La Monnaie , Anatol (Vanessa) per a l’òpera de Frankfurt, Don Ottavio pel Gran Teatre de Liceu, Eisenstein (Die Fledermaus) i Antonio (The Tempest) per la Metropolitan Opera; Tito, Tamino, Henry Morosus (Die Schweigsame Frau) i Monsieur Taupe (Capriccio) a la Bayerische Staatsoper, Florestan (Fidelio) per Garsington Opera i Opera North, Ghandi (Satyagraha) a l’English National Opera, Don Ottavio i Tito a la Wiener Staatsoper així com Tom Rakewell i David (Die Meistersinger) per l’Opéra de Paris. Toby Spence te una dilatada relació amb la Royal Opera House l’ha portat a cantar David (Die Meistersinger von Nürnberg), Tamino (Die Zauberflöte), Ferdinand (The Tempest), Compte d’Almaviva (Il Barbiere di Siviglia), Ramiro (La Cenerentola), Tom Rakewell (The Rake’s Progress) i Essex (Gloriana) al seu escenari.
Els seus compromisos per la temporada 23/24 inclouen el seu retorn a la Royal Opera House amb Erik (Der Fliegende Holländer), així com els debuts com Alonso (The Tempest) a la Wiener Staatsoper i el rol principal d’Idomeneo a l’Opéra National de Lorraine. Pel que fa a concerts, Toby canta Mortimer (Lessons in Love and Violence) amb l’Orchestre de Paris sota la batuta de George Benjamin, The Bells dirigit per Edward Gardner amb Bergen Philharmonic, Messies amb la Minnesota Orchestra amb Warren-Green i el Requiem de Moxart dirigit per Matthew Halls amb la Tampere Philharmonic. També retornarà al Oxford Lieder Festival per oferir un recital.
Biografies
© Kevin Scanlon
© Kevin Scanlon
Alex Rosen, baix
Va néixer a La Cañada (Califòrnia). Cada vegada es troba més còmode en el repertori de concerts, òpera i cançó. Entre els seus compromisos més recents destaquen Semele de Händel, amb l’Opera Philadelphia; La Creació de Haydn, amb l’Orchestre National de Metz, i la Passió segons sant Joan de Bach, amb Les Arts Florissants i la Royal Concertgebouw Orchestra, sota la direcció de William Christie.
La temporada 2019-20 va cantar Caronte en una nova producció de L’Orfeo de Monteverdi, amb la Nederlandse Reisopera, dirigida per Monique Wagemakers. La peça incorporava deu cantants i deu ballarins en un “organisme” totalment coreografiat per Nanine Linning, i va comptar amb una instal·lació d’art del col·lectiu d’artistes holandès Studio Drift. Ha interpretat Seneca de L’incoronazione di Poppea, amb la Cincinnati Opera, sota la direcció de Gary Thor Wedow, i amb l’Opera Columbus, sota la direcció de Kelly Kuo.
Tot i perdre’s diversos compromisos la temporada 2020-21 a causa de la pandèmia, va actuar amb l’Opera Theatre of St. Louis al seu projecte Opera On the Go. Posteriorment va participar amb la Des Moines Metro Opera com a Citheron en una nova producció de Platée.
La temporada 2022-23 va cantar Seneca/Console de L’incoronazione di Poppea per al Festival Ais de Provença de Versalles i per a la Fundació Palau de les Arts a València, La Creació de Haydn per al Theater de Basilea, The fairy queen de Purcell al Teatre de Drottningholm, així com una gira amb Alcina, on va cantar el paper de Melisso, amb el conjunt Les Musiciens du Louvre, per Alemanya, Espanya i els Països Baixos. També va formar part d’una gira europea d’Ariodante, amb II Pomo d’Oro, així com d’un cicle de concerts d’El Messies, amb l’Orchestre de l’Opéra Royal de Versalles, sota la direcció de Franco Fagioli.
Durant la temporada 2023-24, la seva agenda inclou la gira del Théâtre de Caen amb David et Jonathas a Lorena, Versalles, Bordeus i Luxemburg. A continuació, diverses gires amb Les Arts Florissants pel Japó i Corea del Sud interpretant la Passió segons sant Joan. Al final de la temporada té previstes actuacions per Europa, en què oferirà El Messies de Händel amb accentus. Interpretarà el paper d’Alidoro de La Cenerentola al Théâtre du Capitole de Tolosa de Llenguadoc, després del qual s’unirà a la Detroit Opera House per actuar a La petita guineu astuta com a Parson. Acabarà la temporada al Festival d’Ais de Provença amb Il ritorno d’Ulisse in patria com Il Tempo i Antinoo, així com també amb actuacions en concert de La clemenza di Tito i de Pigmalion en el rol de Publio.
Rosen també gaudeix d’una col·laboració continuada amb el pianista Michał Biel, amb qui va guanyar el segon premi del Concurs Internacional de l’Hugo Wolf Academy l’any 2018. Com a guardonats de l’Acadèmia de Cançó d’Art de la Fundació Royaumont han ofert recitals en alguns dels espais artístics més destacats d’Europa, com ara el Lied Festival Victoria de los Ángeles de Barcelona i el Wigmore Hall de Londres.
Biografies
© Julien Benhamou
© Julien Benhamou
Accentus
accentus és un cor de cambra fundat per Laurence Equilbey que està molt implicat en el repertori a cappella, la creació contemporània, l’oratori i l’òpera. Autèntic referent en el món de la música vocal, el 2018 accentus va esdevenir el primer Centre Nacional d’Art Vocal (Paris Île-de-France, Normandie), nomenat pel Ministeri de Cultura, tot reforçant d’una manera sostenible les seves activitats artístiques i educatives i el seu paper com a actor clau en l’àmbit nacional i internacional. Des del 2013, el director coral Christophe Grapperon n’és el director associat.
El cor actua a les més grans sales de concerts i festivals francesos i internacionals, com la Philharmonie de París, La Seine Musicale, Grand Théâtre de Provença, Festival de Salzburg, Barbican de Londres, Philharmonie d’Essen, Theater an der Wien, Elbphilharmonie d’Hamburg, Lincoln Center de Nova York, Théâtre des Champs Élysées de París, Hong Kong Art Festival…
És soci privilegiat de la Philharmonie de París i La Seine Musicale i manté una significativa residència artística a l’Opéra de Rouen, al voltant de concerts i òperes. Així mateix, és el cor preferent de l’Insula Orchestra, orquestra resident a La Seine Musicale. El 2024, el cor i l’orquestra interpretaran el Requiem de Mozart en una producció de Yoann Bourgeois a La Seine Musicale.
El conjunt col·labora amb directors, solistes i orquestres de prestigi: Pierre Boulez, Andris Nelsons, Eric Ericson, Sir Simon Rattle, Philippe Jordan, Simone Young, Yannick Nézet-Seguin, Chamber Orchestra of Europe, Orchestre de París, Ensemble Intercontemporain, Insula Orchestra, Akademie für Alte Musik de Berlín, Berliner Philharmoniker, Brigitte Engerer, Bertrand Chamayou, Alain Planès, Edouard Garcin... També participa en nombroses produccions operístiques, incloent-hi una recuperació de Macbeth underworld de Pascal Dusapin a l’Opéra Comique el 2023.
Com a Centre Nacional d’Art Vocal, accentus s’ha marcat tres objectius principals: la producció, l’educació i la divulgació dels seus recursos, especialment a través del seu centre dedicat a l’art coral, el Cen (cen-erda.fr).
Els seus discos han estat àmpliament lloats per la premsa musical. Transcriptions (Naïve) va ser nominat a un Premi Grammy el 2004 i va guanyar un disc d’or el 2008. Entre els seus darrers llançaments hi ha les Simfonies núm. 1 i núm. 9 de Beethoven, amb la Chamber Orchestra of Europe i Yannick Nézet-Seguin (juliol del 2022, Deutsche Grammophon), i un enregistrament d’obres a cappella de Camille Saint-Saëns i Reynaldo Hahn, sota la direcció de Christophe Grapperon (agost del 2022, Alpha Classics). A més, ha estat nomenat conjunt de l’any als premis Victoires de la Musique Classique els anys 2002, 2005 i 2008.
accentus (Centre National d’Art Vocal a Paris Île-de-France - Normandie) es beneficia del suport de la Direcció Regional d’Afers Culturals de l’Illa de França, del Ministeri de Cultura, i està subvencionat per l’Ajuntament de París, la Regió de l’Illa de França i la Regió de Normandia. També rep el suport de SACEM. El cor gaudeix de residència artística a l’Opéra de Rouen. Les activitats de difusió i les accions culturals d’accentus al Departament tenen el suport del Departament dels Alts del Sena. La Fundació Bettencourt Schueller és el seu principal patrocinador. accio, el cercle d’amics d’accentus i Insula Orchestra, dona suport a les seves accions artístiques i educatives.
Biografies
Richard Wilberforce, director
D’origen britànic, va estudiar a la Universitat de Cambridge i al Royal College of Music; és llicenciat en direcció coral i orquestral. Va dirigir durant cinc anys el Hallé Youth Choir, en col·laboració amb el reconegut director d’orquestra Sir Mark Elder, i el 2018 va ser nomenat cap del Symphony Chorus de la Universitat de Cambridge. Des del 2017, després de ser nomenat professor del CRR de París, dirigeix el Jeune Choeur de París i l’Ensemble Vocal de la Maîtrise de París. És convidat habitualment per diversos cors professionals: accentus, Ensemble Pygmalion, Cor Radio France, Les Métaboles o el Cor d’Òpera de Lió. Ha preparat cors per a Laurence Equilbey, Sir Simon Rattle, Esa-Pekka Salonen, Klaus Mäkelä i Kent Nagano.
Va assumir les funcions de mestre de cor del Concert d’Astrée el 2023, al costat d’Emmanuelle Haïm. A més, col·labora de manera habitual amb el cineasta israelià Amos Gitai i ha treballat amb artistes com ara Natalie Dessay, Yaël Naim, Jeanne Added, Rufus Wainwright i Oliver Beer.
Biografies
© Julien Benhamou
© Julien Benhamou
Insula Orchestra
L’Insula Orchestra ofereix música del Barroc, Classicisme i Preromanticisme amb perspectiva històrica. El conjunt toca amb instruments d’època per tal d’apropar-se al màxim possible al so, al text i a les intencions de la composició. Junt amb obres mestres del repertori, també hi destaquen partitures més atípiques, en particular les de compositores femenines com ara Louise Farrenc o Emilie Mayer. També ha enregistrat la integral de les Simfonies de Louise Farrenc (abril del 2023, Warner Classics - Erato).
Fundada el 2012 per la directora artística i musical Laurence Equilbey amb el suport del Departament dels Alts del Sena, l’Insula Orchestra va inaugurar La Seine Musicale el 2017, de la qual és orquestra resident. L’orquestra s’encarrega d’una part de la programació i hi convida nombrosos conjunts i artistes. Gaudeix d’un gran èxit a França i a l’estranger, amb presència en grans sales i festivals de prestigi: filharmòniques de París i d’Essen, Grand Théâtre de Provença, Theater an der Wien, Elbphilharmonie d’Hamburg, Barbican Centre de Londres, Hong Kong Art Festival, Bozar de Brussel·les, Lincoln Center de Nova York i fins i tot al Louvre Abu Dhabi amb motiu de la inauguració oficial.
L’orquestra revisita els formats i codis de la música clàssica per seduir tots els públics. Ofereix regularment creacions escèniques amb el desig de multiplicar les perspectives sobre la música, especialment amb Yoann Bourgeois, Antonin Baudry, Pascale Ferran, David Bobée, La Fura dels Baus. El 2023 l’Insula Orchestra va presentar Beethoven wars a La Seine Musicale: un espectacle immersiu que combina l’ús de les noves tecnologies amb l’univers manga. La proposta digital de l’orquestra és molt dinàmica, com també la incursió en el món 360° i la realitat virtual. S’està desenvolupant un projecte integral i innovador d’accions culturals i educatives, de transmissió i inclusió a tota la regió dels Alts del Sena.
L’Insula Orchestra també és membre de LaDocumenta.eu, un centre de recursos en línia que té com a objectiu compartir la recerca musical i científica amb el màxim nombre possible de persones.
L’Insula Orchestra rep el suport del Departament dels Alts del Sena i és l’orquestra resident a La Seine Musicale. Rep el suport de la regió de l’Illa de França. Aline Foriel-Destezet i Chargeurs Philanthropies són els seus principals patrocinadors. El cercle d’amics i patrocinadors accio i la Fundació Insula Orchestra, juntament amb Laurence Equilbey, donen suport als seus projectes. L’Insula Orchestra és membre de FEVIS i de l’SPPF.
Biografies
@ Julien Benhamou
@ Julien Benhamou
Laurence Equilbey, directora
Directora d’orquestra i directora musical de l’Insula Orchestra i d’accentus, combina l’excel·lència artística amb un projecte obert i innovador. Després d’estudiar música a París, Viena i Londres, especialment amb els directors Nikolaus Harnoncourt, Eric Ericson, Denise Ham, Colin Metters i Jorma Panula, va crear accentus l’any 1993 i l’Insula Orchestra el 2012, amb el suport del Departament dels Alts del Sena.
L’abril del 2017 l’orquestra d’instruments d’època va inaugurar residència artística a La Seine Musicale, a l’illa Seguin. Laurence Equilbey també programa artistes convidats a La Seine Musicale.
Cada temporada planteja creacions escèniques amb artistes de mons diferents. Alguns exemples són La Creació de Haydn (interpretada també a Ais de Provença, Hamburg, Viena i Nova York); la Simfonia Pastoral de Beethoven, amb La Fura dels Baus; El jove i la mort, amb Marie-Agnès Gillot; Fidelio de Beethoven, amb David Bobée (interpretada també a Londres i Brussel·les), i Schumann, la nuit des rois, amb Antonin Baudry. La temporada 2023-24 ha assumit el Requiem de Mozart en una producció de Yoann Bourgeois. Amb la complicitat d’Antonin Baudry, també va crear un espectacle immersiu: Beethoven wars, on combina l’univers manga i les noves tecnologies.
En el repertori operístic ha dirigit Der Freischütz de Weber en una producció de la nova companyia de màgia 14:20 (Théâtre de Caen, Grand Théâtre de Provença, Bozar de Brussel·les, Theater an der Wien, Barbican Centre, Festival de Ludwigsburg, Grand Théâtre de Luxemburg, Théâtre des Champs Élysées); Lucio Silla de Mozart, amb Rita Cosentino; La nonne sanglante, amb David Bobée; un recull de les millors àries operístiques de Mozart, amb Philippe Decouflé, etc.
Com a directora convidada, ha dirigit habitualment l’Orquestra Simfònica de la BBC, Orquestra Simfònica de Mont-real, Philharmonia de Londres, Scottish Chamber Orchestra, H&H Boston, Hessischer Rundfunk, i les orquestres de Lió, Lieja, Leipzig, Filharmònica de Brussel·les, Copenhaguen, Gulbenkian, Akademie für Alte Musik de Berlín, Concerto Köln, Camerata Salzburg, Mozteburg Umorchester Salzburg, Barcelona, Bilbao, etc.
Laurence Equilbey és artista associada al Grand Théâtre d’Ais de Provença i manté una relació privilegiada amb la Philharmonie de París.
Amb accentus continua explorant l’ampli repertori de la música vocal. Molt implicada en la transmissió, és directora artística i pedagògica del Departament Superior per a Joves Cantants-CRR de París.
Recentment ha publicat dos enregistraments amb l’Insula Orchestra: Lucio Silla de Mozart (abril del 2022, Warner Classics - Erato) i les Simfonies completes de Louise Farrenc (abril del 2023, Warner Classics - Erato).
Formacions
accentus
Richard Wilberforce, director
Sopranos
Céline Boucard
Emilie Brégeon
Laurence Favier Durand
Catherine Padaut
Edwige Parat
Marie Picaut
Fantine Sevic
Kristina VahrenkampContralts
Geneviève Cirasse
Benjamin Clée
Marie Favier
Léopold Gilloots-Laforge
Guilhem Terrail
Thi-Lien TruongTenors
Matthieu Chapuis
Alexandre Jamar
Benoît-Joseph Meier
Mathieu Montagne
Lisandro Nesis
Pierre PernyBaixos
Sébastien Brohier
Julien Clément
Pierre Corbel
Cyrille Gautreau
Jean-Christophe Jacques
Julien NeyerInsula orchestra
Concertino
Pablo Gutiérrez RuizViolins I
Te-eun Kim, Arnaud Bassand, Paul-Marie Beauny, Karine Gillette, Laure Massoni, Léa SchwammViolins II
Marta Mayoral Gonzales, François Costa, Jady Moreira de Oliveira, Bénédicte Pernet, Léonor De Récondo, Giorgia SimbulaVioles
Alice Vaz, Diane Chmela, Laurent Gaspar, Julien Lo PintoVioloncels
Emmanuel Jacques, Marco Frezzato, Pablo GarridoContrbaixos
Roberto Fernández De Larrinoa, Clotilde GuyonLlaüt
André HenrichOboès
Jean-Marc Philippe, Yann MirielFagot
François CharruyerTrompetes
Serge Tizac, Jean-Baptiste LapierreTimbales
Francisco Manuel Anguas RodriguezClavecí
Eloy Orzaiz GalarzaOrgue
Olivier HouetteTextos
Georg Friedrich Händel
El Messies, HWV 56Part One
Primera part
1. Overture (Grave - Allegro moderato)
1. Obertura
2. Recitative (tenor)
Comfort ye my people, saith your God;
speak comfortably to Jerusalem, and cry unto
her, that her warfare is accomplished, that her
iniquity is pardoned.
The voice of him that crieth in the wilderness:
prepare ye the way of the Lord, make straight in
the desert a highway for our God.2. Recitatiu acompanyat (tenor)
Consoleu el meu poble!, diu el vostre Déu;
parleu al cor de Jerusalem i crideu-li que s’ha
acomplert la seva servitud i que ha estat expiada
la seva culpa.
Veu del qui clama en el desert: Prepareu la via
del Senyor; aplaneu a l’estepa el camí per al
nostre Déu.
Isaïes 40, 1-33. Air (tenor)
Every valley shall be exalted,
and every mountain and hill made low;
the crooked straight
and the rough places plain.3. Ària (tenor)
Tota vall s’elevi,
tota muntanya i coll s’abaixin;
el terreny abrupte esdevingui pla,
i l’escarpat, una planúria.
Isaïes 40, 44. Chorus
And the glory of the Lord shall be revealed,
and all flesh shall see it together:
for the mouth of the Lord hath spoken it.4. Cor
I es revelarà la glòria del Senyor i tota carn
ho veurà alhora. Perquè la boca del Senyor ha
parlat.
Isaïes 40, 55. Recitative (bass)
Thus saith the Lord of Hosts: yet once a little
while, and I will shake the heav'ns and the earth,
the sea, the dry land; and I will shake all nations,
and the desire of all nations shall come.The Lord whom ye seek, shall suddenly come to
his temple; ev'n the messenger of the covenant
whom ye delight in, behold, He shall come, saith
the Lord of Hosts.5. Recitatiu acompanyat (baix)
Perquè així parla el Senyor dels exèrcits: encara
una altra volta, dintre de poc, jo commouré el
cel i la terra, el mar i els continents. Commouré
totes les nacions i vindrà el més preat de totes les
nacions. Ageu 2, 6-7I, sobtadament, entrarà al seu santuari el Senyor
que vosaltres cerqueu i l’àngel de l’aliança que
desitgeu. Heus aquí que ve, diu el Senyor dels
exèrcits. Malaquies 3, 16. Air (countertenor)
But who may abide the day of his coming?
And who shall stand when he appeareth?
For he is like a refiner's fire.6. Ària (contratenor)
Qui podrà suportar el dia de la seva vinguda?
Qui restarà dret quan aparegui?
Perquè ell és com el foc del fonedor.
Malaquies 3, 27. Chorus
And He shall purify the sons of Levi,
that they may offer unto the Lord
an offering in righteousness.7. Cor
Purificarà els fills de Leví i els refinarà com l’or
i la plata.
Així seran per al Senyor uns sacrificadors com cal.
Malaquies 3, 3Recitative (alto)
Behold, a virgin shall conceive and bear a son,
and shall call his name "Emmanuel","God with us".
Recitatiu (contralt)
La verge tindrà un fill,
i li posaran Emmanuel, que vol dir
Isaïes 7, 14“Déu amb nosaltres”.
Mateu 1, 238. Air (countertenor)
O thou that tellest good tidings to Zion,
get thee up into the high mountain;
o thou that tellest good tidings to Jerusalem,
lift up thy voice with strength;
lift it up, be not afraid,
say unto the cities of Judah: behold your God!
Arise, shine; for thy light is come,
and the glory of the Lord is risen upon thee.8. Ària (contratenor)
Pugeu a una muntanya alta, missatgers que
anuncieu a Sió la bona nova. Alceu ben forta la
veu, missatgers que anuncieu la bona nova a
Jerusalem. Crideu fort, sense por; digueu a les
ciutats de Judà:
“Aquí teniu el vostre Déu!”
Isaïes 40, 9
Aixeca’t, estigues radiant, que ve la teva llum,
i la glòria de Jahvè apunta vers tu!
Isaïes 60, 19. Recitative (bass)
For behold, darkness shall cover the earth and
gross darkness the people: but the Lord shall
arise upon thee, and his glory shall be seen
uponthee. And the Gentiles shall come to thy
light, and kings to the brightness of thy rising.9. Recitatiu (baix)
Perquè, mira, la tenebra cobreix la terra i
l’obscuritat els pobles, mentre damunt teu
brilla el Senyor i la seva glòria apareix sobre
teu. I caminen les nacions cap a la teva llum i
els reis cap al teu clarejar.Isaïes 60, 2-3
10. Air (bass)
The people that walked in darkness
have seen a great light;
and they that dwell
in the land of the shadow of death,
upon them hath the light shined.10. Ària (baix)
El poble que camina en la tenebra
ha vist una gran llum;
i habitants d’una terra
d’ombra de mort,
damunt d’ell, ha brillat una llum.
Isaïes 9, 111. Chorus
For unto us a child is born, unto us a Son is given,
and the government shall be upon his shoulder,
and his name shall be called
Wonderful, Counsellor, the mighty God,
the everlasting Father, the Prince of Peace.11. Cor
Perquè ens ha nascut un infant, se’ns ha donat
un fill.
I l’imperi és damunt les seves espatlles. I se li
ha posat per nom Conseller, Meravellós, Déu
Fort, Pare per sempre, Príncep de la Pau.
Isaïes 9, 512. Pastoral Symphony
Pifa12. Simfonia pastoral
PifaRecitative (soprano)
There were shepherds abiding in the field,
keeping watch over their flock by night.Recitatiu (soprano)
En aquella contrada hi havia uns pastors, que
vivien al camp i que vetllaven de nit el seu ramat.13. Recitative (soprano)
And lo, the angel of the Lord came upon them,
and the glory of the Lord shone round about
them, and they were sore afraid.13. Recitatiu (soprano)
Un àngel del Senyor se’ls va aparèixer, i la glòria
del Senyor els embolcallà amb la seva llum, i es
van espantar molt.Recitative (soprano)
And the angel said unto them: fear not, for
behold, I bring you good tidings of great joy,
which shall be to all people:
for unto you is born this day in the city of David a
Saviour, which is Christ the Lord.Recitatiu (soprano)
Però l’àngel els va dir: no temeu, perquè, mireu,
us duc la bona nova d’una gran alegria que serà
per a tot el poble, i és que avui us ha nascut el
Salvador, que és el Crist Senyor, a la ciutat de
David.14. Recitative (soprano)
And suddenly there was with the angel a
multitude of the heavenly host, praising God
and saying:14. Recitatiu acompanyat (soprano)
I de sobte va ajuntar-se a l’àngel del Senyor
una munió de la milícia celestial lloant Déu bo
i dient:
Lluc 2, 8-11; 1315. Chorus
Glory to God in the highest,
and peace on earth, goodwill towards men.15. Cor
Glòria a Déu a les altures,
a la terra pau als homes de bona voluntat.
Lluc 2, 1416. Air (soprano)
Rejoice greatly, o daughter of Zion,
shout, o daughter of Jerusalem;
behold, thy King cometh unto thee.
He is the righteous Saviour,
and He shall speak peace unto the heathen.16. Ària (soprano)
Exulta amb gran joia, filla de Sió,
fes crits d’alegria, filla de Jerusalem: heus aquí
que ve cap a tu el teu rei.
Ell és el Salvador just,
i dictarà la pau a les nacions.
Zacaries 9, 9-1017. Duo (countertenor, soprano)
He shall feed his flock like a shepherd:
and He shall gather the lambs with His arm
and carry them in His bosom
and gently lead those that are with young.
Come unto him all ye that labour,
that are heavy laden,
and He will give you rest.
Take His yoke upon you, and learn of Him,
for He is meek and lowly of heart
and ye shall find rest unto your souls.17. Duo (contratenor i soprano)
Com un pastor pasturarà el seu ramat,
aplegarà els anyells amb el seu braç
i els durà en el seu si,
i guiarà amorosament les ovelles mares.
Isaïes 40, 11Acosteu-vos a Ell els que esteu
cansats i afeixugats,
Ell us alleujarà.
Carregueu-vos el seu jou i apreneu d’Ell,
que és dolç i humil de cor:
i les vostres ànimes trobaran repòs.
Mateu 11, 28-2918. Chorus
His yoke is easy and his burthen is light.18. Cor
El seu jou és suau i la seva càrrega lleugera.Mateu 11, 30
Part Two
Segona part
19. Chorus
Behold the Lamb of God
that taketh away the sin of the world.19. Cor
Mireu l’Anyell de Déu
que lleva el pecat del món.
Joan 1, 2920. Air (countertenor)
He was despised and rejected of men,
a man of sorrows and acquainted with grief.
He gave His back to the smiters
and His cheeks to them that plucked off the hair;
He hid not his face from shame and spitting.20. Ària (contratenor)
Ha estat menyspreat i rebutjat pels homes,
home de dolors i fet a la sofrença.
Isaïes 53, 3Ha parat l’esquena als qui el flagel·laven i les
galtes als qui el rasuraven; no ha amagat la cara
als ultratges i a les escopinades.
Isaïes 50, 621. Chorus
Surely He hath borne our griefs
and carried our sorrows:
He was wounded for our transgressions,
He was bruised for our iniquities ;
the chastisement of our peace was upon Him.21. Cor
Cert, les nostres sofrences, Ell les ha portades,
i els nostres dolors, se’ls ha carregats. Ha estat
traspassat pels nostres delictes,
ha estat triturat per les nostres iniquitats.
El càstig que ens dóna la pau és damunt d’Ell.
Isaïes 53, 4-522. Chorus
And with his stripes we are healed.22. Cor
I per les seves nafres hem estat guarits.
Isaïes 53, 523. Chorus
All we like sheep have gone astray,
we have turned ev'ry one to his own way ;
and the Lord hath laid on Him
the iniquity of us all.23. Cor
Tots nosaltres vagàvem com ovelles,
cada u es girava cap al seu camí;
i el Senyor féu recaure en Ell
la iniquitat de tots nosaltres.
Isaïes 53, 626. Recitative (tenor)
Thy rebuke hath broken His heart, He is full of
heaviness: He looked for some to have pity on
Him, but there was no man; neither found any,
to comfort him.26. Recitatiu acompanyat (tenor)
No hi ha bàlsam capaç d’amorosir les
ferides incurables del meu cor. He esperat
en va qui em compadís, no trobo ningú que
m’aconselli.
Salm 69(68), 2127. Air (tenor)
Behold and see if there be any sorrow
like unto his sorrow.27. Ària (tenor)
Contempleu i vegeu si hi ha cap dolor
igual al dolor que em turmenta.Lamentacions 1, 12
28. Recitative (tenor)
He was cut off out of the land of the living, for
the transgression of Thy people was He stricken.28. Recitatiu acompanyat (tenor)
Ja que ha estat tallat de la terra dels vivents,
pel crim del seu poble fou ferit per nosaltres.
Isaïes 53, 829. Air (tenor)
But Thou didst not leave His soul in hell
nor didst Thou suffer Thy Holy One to see
corruption.29. Ària (tenor)
No m’abandoneu enmig dels morts,
ni deixeu caure a la fossa el qui us estima.
Salm 16(15), 1030. Chorus
Lift up your heads, o ye gates,
and be lift up, ye everlasting doors,
and the King of Glory shall come in.
- Who is this King of Glory?
- The Lord strong and mighty in battle;
the Lord of Hosts, he is the King of Glory.30. Cor
Portals, alceu les llindes;
engrandiu-vos, portalades eternes,
que ha d’entrar el rei de la glòria!
Qui és aquest rei de la glòria?
És el Senyor, fort i poderós en la batalla;
És el Senyor dels exèrcits, Ell és el rei de la glòria.
Salm 24(23), 7-1033. Chorus
The Lord gave the word:
great was the company of the preachers.33. Cor
El Senyor va donar la paraula:
ha estat gran l’estol dels missatgers.
Salm 68(67), 1234 a. Air (soprano)
How beautiful are the feet of them
that preach the gospel of peace,
and bring glad tidings of good things.34 a. Ària (soprano)
Que bells que són els peus del qui predica
l’Evangeli de la pau i porta alegres
notícies de coses bones.
Romans 10, 1536. Air (bass)
Why do the nations so furiously
rage together,
and why do the people imagine a vain thing?
The kings of the earth rise up,
and the rulers take counsel together,
against the Lord and against his Anointed.36. Ària (baix)
Per què s’avaloten les nacions
i els pobles,
comploten en va?
Els reis prenen les armes,
conspiren alhora els sobirans contra
Jahvè i el seu Ungit.
Salm 2, 1-2Recitative (tenor)
He that dwelleth in heaven shall laugh them to
scorn; the Lord shall have them in derision.Recitatiu (tenor)
Se’n riu el qui té el tron al cel,
el Senyor els veu i se’n burla.
Salm 2, 438. Air (tenor)
Thou shalt break them with a rod of iron,
thou shalt dash them into pieces
like a potter's vessel.38. Ària (tenor)
Els governaràs amb el ceptre de ferro,
els esmicolaràs com un gerro de terrissa.
Salm 2, 939. Chorus
Hallelujah!
for the Lord God omnipotent reigneth.
The kingdom of this world
is become the kigdom of our Lord
and of His Christ;
and He shall reign for ever and ever
King of kings, and Lord of lords, Hallelujah!39. Cor
Al·leluia,
perquè el Senyor Déu omnipotent regna.
El regne d’aquest món s’ha convertit
en el regne del Senyor nostre
i del seu Crist;
i regnarà pels segles dels segles,
Rei de reis i Senyor dels senyors, Al·leluia!
Apocalipsi 19, 6; 11, 15; 19, 16Part Three
Tercera part
40. Air (soprano)
I know that my redeemer liveth,
and that He shall stand
at the latter day upon the earth:
and though worms destroy this body,
yet in my flesh I see God.
For now is Christ risen from the dead,
the first fruits of them that sleep.40. Ària (soprano)
Sé que el meu Redemptor viu i que,
al darrer dia, ell s’alçarà damunt la terra.
I encara que els cucs destrueixin aquest cos,
veuré Déu en la meva pròpia carn.
Job 19, 25-26
De fet, Crist ha ressuscitat d’entre els morts,
com a primícies de tots els qui van morir.
Corintis 15, 2041. Chorus
Since by man came death,
by man came also
the resurrection of the dead.
For as in Adam all die,
even so in Christ shall all be made alive.41. Cor
Si per l’home ha vingut la mort,
també per l’home ha vingut
la resurrecció dels morts.
Efectivament, així com Adam tothom mor
així mateix per Crist tothom reviurà.
Corintis 15, 21-2242. Recitative (bass)
Behold, I tell you a mystery: we shall not all
sleep, but we shall all be changed in a
moment, in the twinkling of an eye, at the last
trumpet.42. Recitatiu acompanyat (baix)
Fixeu-vos-hi, que us manifesto un misteri:
de morir, no morirem pas tots; però sí que
serem transformats, en un instant, en un
cluc d’ulls, al so de l’última trompeta.
Corintis 15, 51-5243. Air (bass)
The trumpet shall sound,
and the dead shall be raised incorruptible,
and we shall be changed.
For this corruptible
must put on incorruption,
and this mortal must put on immortality.43. Ària (baix)
La trompeta sonarà,
i els morts ressuscitaran incorruptibles,
i nosaltres serem transformats.
Aquesta existència corruptible s’ha de vestir
d’incorruptibilitat; aquesta existència mortal
s’ha de vestir d’immortalitat.
Corintis 15, 52-5347. Chorus
Worthy is the Lamb that was slain
and hath redeemed us to God by his blood,
to receive power, and riches, and wisdom,
and strength, and honour,
and glory, and blessing.
Blessing and honour, glory and pow'r be unto
him that sitteth upon the throne and unto the
Lamb, for ever and ever.
Amen.47. Cor
Digne és l’Anyell que ha estat degollat, i
que amb la seva sang ens ha redimit per a
Déu, de rebre el poder, la riquesa, la
saviesa, la força, l’honor, la glòria i la
benedicció.
La benedicció, l’honor i la glòria al qui seu
al setial i a l’Anyell pels segles dels segles.
Amén.
Apocalipsi 5, 9;12-14També et pot interessar...
Palau Bach
Diumenge 17.03.24 - 17 h
Sala de ConcertsLa Capella Reial de Catalunya
Le Concert des Nations
Jordi Savall, direccióJ. S. Bach Passió segons sant Joan, BWV 245
Preus: de 22 a 90 euros
Col·laboradors
Armand Basi – Bagués-Marsiera Joiers – Balot Restauració – Calaf Grup – Cardoner Grup – CECOT – Coca-Cola – Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports – Deloitte – Eurofirms Group – FC Barcelona – Fundació Abertis – Fundació Antigues Caixes Catalanes - BBVA – Fundació Caixa d'Enginyers – Fundació Castell de Peralada – Fundació Metalquimia – Gómez-Acebo & Pombo – Helvetia Compañía Suiza S.A. de Seguros y Reaseguros – Illy – Laboratorio Reig Jofre – La Fageda – Nexo – Quadis – Saba Infraestructures, S.A. – Saret de Vuyst – Scasi Soluciones de Impresión S.L. – Soler Cabot – Abacus – Colonial – Veolia Serveis Catalunya –Amics Benefactors
Ascensores Jordà, S.A. – Fundació Antoni Serra Santamans – Veolia Serveis Catalunya S.A.U. – Salvador Viñas Amat –Benefactors Palau XXI
Mª Dolors i Francesc – Elvira Abril – Pere Armadàs Bosch – Rosamaria Artigas i Costajussà – Professor Rafael I. Barraquer Compte – Francesc Xavier Carbonell Castellón – Lluís Carulla Font – Mariona Carulla Font – Josep Colomer Maronas – Josep Daniel i Lluïsa Fornos – Isabel Esteve Cruella – Pere Grau Vacarisas – Jordi Gual i Solé – María José Lavin Guitart – Ramón Poch Segura – Mª. del Carmen Pous Guardia – Juan Manuel Soler Pujol – Daniela Turco – Joan Uriach Marsal – Joaquim Uriach Torello – Manel Vallet Garriga – Jordi Simó Sanahuja –
accentus, Insula orchestra & Equilbey
—El Messies de HändelPalau 100 | Nadal al Palau
Dijous, 21 de desembre de 2023 – 20 h
Sala de Concerts
Amb el suport de:
Amb el suport de:
Amb la col·laboració de:
Membre de:
Programa
Sandrine Piau, soprano
Paul-Antoine Benos-Djian, contratenor
Toby Spence, tenor
Alex Rosen, bajo
accentus (Richard Wilberforce, director)
Insula orchestra
Laurence Equilbey, directoraI
Georg Friedrich Händel (1685-1759)
El Messies, HWV 56Primera part
1. Obertura
2. Recitatiu (tenor): “Comfort ye, my people”
3. Ària (tenor): “Every valley shall be exalted”
4. Cor: “And the glory of the Lord shall be revealed”
5. Recitatiu (baix): “Thus saith the Lord of Hosts”
6. Ària (contratenor): “But who may abide the day of his coming?”
7. Cor: “And He shall purify the sons of Levi”
Recitatiu (contratenor): “Behold, a virgin shall conceive”
8. Ària (contratenor) i Cor: “O thou that tellest good tidings to Zion”
9. Recitatiu (baix): “For behold, darkness shall cover the earth”
10. Ària (baix): “The people that walked in darkness”
11. Cor: “For unto us a child is born”
12. Simfonia pastoral - Pifa
13a. Recitatiu (soprano): “There were shepherds abiding in the field”
13b. Recitatiu (soprano): “And lo, the angel of the Lord came upon them”
Recitatiu (soprano): “And the angel said unto them: Fear not, for behold”
14. Recitatiu (soprano): “And suddenly there was with the angel”
15. Cor: “Glory to God in the highest”
16. Ària (soprano): “Rejoice greatly, o daughter of Zion”
Recitatiu (contratenor): Then shall the eyes of the blind
17. Duo (contratenor, soprano): “He shall feed his flock like a shepherd”
18. Cor: “His hoke is easy”II
Segona part
19. Cor: “Behold the Lamb of God”
20. Ària (contratenor): “He was despised and rejected of men”
21. Cor: “Surely He hath borne our griefs”
22. Cor: “And with His stripes we are healed”
23. Cor: “All we like sheep have gone astray”
26. Recitatiu (tenor): “Thy rebuke hath broken his heart”
27. Ària (tenor): “Behold and see if there be any sorrow like unto his sorrow”
28. Recitatiu (tenor): “He was cut off out of the land of the living”
29. Ària (tenor): “But Thou didst not leave His soul in hell”
30. Cor: “Lift up your heads, o ye gates”
33. Cor: “The Lord gave the word”
34. Ària (soprano): “How beautiful are the feet”
36. Ària (baix): “Why do the nations”
37. Cor: “Let us break their bonds asunder”
Recitariu (tenor): “He that dwelleth in heaven”
38. Ària (tenor): “Thou shalt break them”
39. Cor: “Hallellujah”Tercera part
40. Ària (soprano): “I know that my redeemer liveth”
41. Cor: “Since by man came death”
42. Recitatiu (baix): “Behold, I tell you a mystery”
43. Ària (baix): “The trumpet shall sound”
47. Cor: “Worthy is the Lamb that was slain. Amen”Durada del concert:
Primera part, 50 minuts | Pausa de 15 minuts | Segona part, 70 minutsLa durada del concert és aproximada.
#coral #músicauniversalPoema
Nadala
Ara que arribes, somni de Nadal,
joiós en el silenci de la fosca...
D’on ve la llum que vetlla en el fondal
i esguarda la paraula que s’embosca?Un crit esquinça el ventre terrenal
i el cant que en neix s’escampa per la posta.
A l’alba el vent festeja divinal:
és temps de mirra i or, temps de resposta.Homes: ¿que recordeu aquell portal
i el gest humil que al món l’estrella mostra?
Heu vist la fonda nit, l’alè pasqual,
que oculta entre els avets el seu bell rostre?Una deu cristal·lina i eternal
encén boscatge endins la vella cova.
I l’aigua que prové del cel més alt
proclama de matí la bona nova.Laia Llobera
(Desembre de 2023)Comentari
“Händel sap millor que cap de nosaltres com impactar; quan vol, colpeja com un llamp”, W. A. Mozart, arranjador del que serà l’oratori més popular de tots els temps: El Messies, HWV 56 de G. F. Händel.
Händel l’escriu en tres setmanes –res estrany tenint en compte la seva vertiginosa velocitat compositiva– a Londres, on resideix des fa vint anys. S’ha situat entre els primers al món de l’òpera, el gènere de les passions per excel·lència, i treballa de manera independent d’acord amb el seu esperit lliure de patrons. Pels volts del 1730, però, l’òpera comença a fer-se massa costosa econòmicament i emocionalment: la petulància dels cantants i les batusses entre ells, la forta competència... Immers en una crisi financera profunda, però atent al canvi de gustos del públic, Händel decideix abocar-se definitivament a l’oratori i la passió alemanyes.
Dels vint-i-cinc oratoris que compon, i després de cinc estrenes (Esther, Deborah, Athaliah, Saul i Israel in Egypt), Messies –segons el títol original– no n’és pas probablement l’oratori més reeixit ni paradigmàtic; i això no obstant, l’interpretem any rere any sense excepció esperant el gloriós “Al·leluia” del final de la segona part... Què ha dut el Messies a impactar-nos fins al punt de la sacralització?
Comencem per l’estrena exitosa a la rica Dublín del 1742 –el Mestre no es podia permetre un nou fracàs a Londres– en el context d’un concert benèfic per a pobres i malalts. El concert té lloc a la nova sala de concerts de Fishamble Street, inusualment al migdia i amb una presència de rècord (set-centes persones), amb la qual cosa l’organització es veu obligada a retirar vidres de les finestres per ventilar i a demanar “als homes no dur espasa i a les dones no dur faldilles amples, per aprofitar bé l’espai”. Les principals atraccions d’aquesta estrena: el gran Händel interpretant concerts a l’orgue –se’l fa dur en vaixell– i l’aparició de la contralt Susannah Maria Cibber, l’actriu dramàtica de moda, involucrada en un escàndol amorós (i una cantant “sense solfa” a qui Händel havia d’ensenyar les àries nota per nota!). Al cor, vint-i-sis nens i només cinc homes.
Més enllà dels atractius de l’estrena –que dit sigui de passada va comportar l’alliberament de cent quaranta-dos presos deutors i va impulsar la tradició del concert benèfic–, l’èxit de l’obra s’explica sens dubte per l’universalisme i la universalitat del text i de la música.
Händel parteix d’una pedra angular de la civilització occidental: l’argument de la vida, mort i resurrecció de Jesús, articulat en tres parts (part I: naixement de Jesús; part II: sacrifici de Jesús pels homes, amb la Passió i cor final “Al·leluia”; part III: resurrecció i glorificació de Crist). Charles Jennens, el seu amic llibretista, rebutja el text de B. Picander usat als oratoris pels seus contemporanis (Bach, Telemann...) i selecciona passatges de la Bíblia Coverdale i la Bíblia de Jacob (1611), una gran fita de la literatura anglesa, destacada per la bellesa lingüística. La seva intenció, com la de Händel, és fervorosament religiosa i evangelitzadora. En el llibret, que es donava gratuïtament i de forma anònima, no hi trobem ni un narrador extern, ni l’estil directe ni els personatges dramàtics dels oratoris alemanys, sinó la veu del poble (cor) com a protagonista pronunciant els pronoms personals que ens converteixen a tots en actors de la història: “Comfort ye (you) my people, For unto us a Child is born!” Uns pronoms que ens parlen de l’esperança ecumènica que, malgrat les nostres diferències (en plenes revoltes jacobines!), el Salvador vindrà a redimir-nos a tots sense excepció; de la promesa universal fins i tot irreligiosa que després del patiment humà ens espera la Victòria.
L’elecció de l’anglès, i no pas l’alemany o italià, és determinant per seduir la classe mitjana anglesa i irlandesa del seu moment, i convertir el Messies en la primera obra que transcendirà la mort del seu compositor –com més tard s’esdevé amb Haydn–, i que fa l’obra fàcilment exportable als Estats Units i a la resta del món...
I universalisme i universalitat, també a l’essència musical del Messies. Seguint el costum de l’època i la pròpia intuïció comercial, Händel utilitza material “de moda” en préstec. Dins la partitura no només s’amaguen una trentena de citacions de compositors barrocs i del passat –de J. Desprez i L. Palestrina a J. S. Bach i G. Ph. Telemann, passant per compositors barrocs italians, francesos i anglesos (M. Locke, H. Purcell)–, sinó també, de forma molt evident, dos duets italians compostos per ell mateix un any abans: No, di voi non vo’ fidarmi i Quel fior che all’alba ride, HWV 192 (rere els números “For unto us a Child is born” i “His yoke is easy”, respectivament). Händel fa un ús magistral de la retòrica musical per dibuixar emocionalment les paraules –la foscor de “darkness”, el tremolor d’”I will shake”, l’alegria de “rejoice”, la burla de “despised”, la tensió de “stripes”...– i per crear melodies d’allò més belles... ¿Quin altre compositor hauria pogut fer una successió semblant de hits? Melodies elegants, commovedores, joioses, incitadores al ball... a cavall entre l’homofonia i el contrapunt tot formant una varietat de recursos estilístics –italià (recitatius), francès (obertura), anglès (anthem) i alemany (fugues)– pròpia d’un ciutadà global, però per sobre de tot d’un home de teatre que sap com impactar en els diferents estats de l’ànima.
Händel té la sort de viure una vintena de Messies, no pas en forma de partitura definitiva, sinó arranjant periòdicament l’obra per als efectius concrets –cantants i instrumentistes– de cada ocasió. Presencia com el seu “Hallelujah” fa posar dempeus i com el seu oratori per a la Pasqua és traslladat progressivament a les festes de Nadal –la temàtica ho permet i cal aprofitar que la gent per Nadal som més generosos i benèfics... Però el que ni sospita és que la seva intenció inicial modesta, amb un cor petit i una orquestra d’uns dotze músics, es començarà a pervertir a la seva mort fins a l’actualitat, amb produccions de fins a quatre mil cantants i cinc-cents instrumentistes i projectes participatius, com el de l’Obra Social “la Caixa”, de gran envergadura.
Perquè val a dir que l’universalisme i la caritat del compositor de Halle permeten un ventall de Messies insospitat, tant a nivell de format com interpretatiu... De ben segur que la versió maratoniana que avui escoltarem, lluny d’amateurismes, servirà no només per entretenir-nos, sinó per “fer-nos millors persones”, tal com Händel anhelava, i per entendre per què Mozart, Beethoven i el mateix J. S. Bach s’haurien agenollat sense vacil·lacions als peus d’aquest miracle. S. D. G.
Núria Ayats Mialet, musicòloga i professora de violí
Biografies
Sandrine Piau, soprano
© Sandrine Expilly
Graduada pel CNSMD de París en arpa, música de cambra i interpretació de música vocal antiga, va ser presentada al públic per William Christie. Actualment ofereix un gran repertori i ha consolidat el seu lloc excepcional en el món líric.
Ha destacat als grans escenaris internacionals: Opéra de París, Festival de Salzburg, Théâtre Royal de La Monnaie de Brussel·les, Muziektheater d’Amsterdam, Bayerische Staatsoper de Múnic, Covent Garden de Londres, Théâtre des Champs Élysées, Festival d’Ais de Provença i Opéra de Montecarlo. Entre els seus nombrosos papers figuren: Cleòpatra (Giulio Cesare, Händel), Alcina (Alcina, Händel), Morgana (Alcina, Händel), Dalinda (Ariodante, Händel), Mélisande (Pelléas et Mélisande, Debussy), Sandrina (La finta giardiniera, Mozart), Sor Constance (Dialogues de carmelites, Poulenc), Pamina (Die Zauberflöte, Mozart), Donna Anna (Don Giovanni, Mozart), Despina (Così fan tutte, Mozart), el Requiem de Mozart (amb Pichon i Castellucci), Titania (A midsummer night’s dream, Britten) i el paper de la Mare de Déu en l’estrena mundial de l’òpera Innocence de Kaija Saariaho.
Sandrine Piau ha actuat en concert a Nova York, París, Londres, Tòquio, Múnic, Zúric i Salzburg, i a Hamburg amb motiu de la inauguració de l’Elbphilharmonie. Ha col·laborat amb els directors N. Harnoncourt, P. Herreweghe, R. Pichon, Ch. Rousset, F. Biondi, J. Chauvin, G. Capuano, G. Antonini, E. Haïm, J-C. Malgoire, A. Marcon, R. Alessandrini, J. Corréas, S. MacLeod, M. Corboz, E. Inbal, D. Harding, M. Plasson, L. Langrée, I. Bolton, A. Altinoglu, K. Masur, C. Dutoit, Myung-Whun Chung, T. Currentzis, L. Equilbey, V. Jurowski, S. Mällki, etc.
En recital ha actuat amb els pianistes A. Tharaud, C. Ivaldi, J. van Immerseel, Susan Manoff, E. Le Sage i D. Kadouch, i en música de cambra amb les formacions Ensemble Resonanz, Ensemble Contraste, Ensemble Pulcinella i Quatuor Psophos, entre d’altres.
Sandrine Piau ha dedicat diversos discs a Händel i Mozart i ha publicat nombrosos àlbums de recitals. Els seus enregistraments han rebut múltiples premis: Gramophone Editor’s Choice, Diapason d’Or, Choc Classica, Clef d’Or Res Musica... Actualment enregistra en exclusiva per al segell Alpha Classics. El 2021 va publicar l’àlbum Voyage intime, que va marcar l’inici d’una nova col·laboració amb el pianista David Kadouch.
Els seus projectes per al 2023-24 inclouen concerts i l’enregistrament d’Atys de Lully i Così fan tutte a Múnic, així com l’estrena mundial de l’òpera La melancolia de la resistència de Marc André Dalbavie a la Staatsoper Unter den Linden de Berlín.
Sandrine Piau va ser nomenada Chevalier de l’Ordre des Arts et Lettres el 2006 i elegida com a artista lírica de l’any als premis Victoires de la Musique 2009.
Paul-Antoine Benos-Djian, contratenor
© John Zougas
Nascut a França, és un dels joves talents vocals més apassionants del nostre temps. Guardonat amb el premi HSBC Révélation al Festival d’Ais de Provença, és graduat pel Centre de Música Barroca de Versalles i pel Conservatori de París.
Els seus papers més destacats la temporada 2023-24 inclouen Ottone de L’incoronazione di Poppea a l’Opéra de Rennes i Oper de Colònia, i Ulisse de Polifemo a l’Opéra National du Rhin, sota la batuta d’Emmanuelle Haïm. Al circuit de concerts, cantarà un recital de Vivaldi amb Café Zimmermann, el paper titular d’Il Mitridate Eupatore de Scarlatti al Het Concertgebouw, sota la batuta de Thibault Noally; El Messies de Händel, amb accentus i Laurence Equilbey, en actuacions a La Seine Musicale, Opéra National du Capitole de Tolosa de Llenguadoc i al Palau de la Música Catalana; un recital de Bach al Bozar de Brussel·les i la Passió segons sant Mateu a l’Opéra de Rennes.
La temporada 2022-23 va cantar el paper d’Oberon d’A midsummer night’s dream a l’Opéra de Rouen, Athamas de Semele a l’Opéra de Lilla amb Emmanuelle Haim, Farnace de Mitridate a la Staatsoper de Berlín, el paper titular de Giulio Cesare al Festival Internacional de Beaune i Alessandro de Tolomeo, amb Il Pomo d’Oro, de gira: Teatro Real, Théâtre des Champs Elysées, Elbphilharmonie i Katowice.
Alguns dels seus papers anteriors més destacats són Farnace de Mitridate, amb Marc Minkowski i Les Musiciens du Louvre (amb un enregistrament) al Palau de les Arts Reina Sofia de València; Ottone d’Agrippina a Halle, i Marte de La divisione del mondo a l’Opéra Royal de Versalles, tots dos amb Les Talens Lyriques i Christophe Rousset; Unulfo de Rodelinda al Théâtre des Champs Élysées, amb Le Concert d’Astrée i Emmanuelle Haïm; el paper titular de Rinaldo a l’Opéra de Rennes; La Voce di Deo d’Il primo omicido d’Scarlatti, amb Philippe Jaroussky a Salzburg; Tolomeo de Giulio Cesare, amb l’English Touring Opera, a més de concerts i un enregistrament de les Odes de Purcell (també amb Le Banquet Céleste), i el debut amb la prestigiosa Comédie Française de París a La nuit des rois.
Més recentment ha debutat a Moscou, Teatre Bolxoi, com a Polinesso d’Ariodante, dirigit per Gianluca Capuano, i ha cantat el Didymus de Theodora, amb Il Pomo d’Oro, juntament amb Joyce DiDonato, Lisette Oropesa i Michael Spyres al Theater an der Wien, Théâtre des Champs Élysées i La Scala de Milà, amb un enregistrament en directe. Altres plats forts d’aquesta temporada són Nireno de Giulio Cesare, també al Théâtre des Champs Élysées i Ottone de L’incoronazione di Poppea per al Festival d’Ais de Provença.
Toby Spence, tenor
Graduat amb honors i escolà del New College d’Oxford, Toby Spence va estudiar a l’escola d’òpera de la Guildhall School of Music and Drama. Va guanyar el premi Singer of the year atorgat per la Royal Philharmonic Society l’any 2011.
Toby Spence ha col·laborat amb orquestres de renom com ara la Berlin Philharmoniker, Wiener Philharmoniker, Symphonieorchester des Bayerischen Rundfunks, San Francisco Symphony, London Symphony Orchestra, London Philharmonic Orchestra, Los Angeles Philharmonic, Cleveland Orchestra, Rotterdam Philharmonic i l’Accademia Nazionale di Santa Cecilia. Ha estat convidat com a solista al festival de Pasqua de Salzburg i també al Edinburgh International Festival. Ha treballat amb compositors tan destacats com Christoph von Dohnanyi, Sir Simon Rattle, Michael Tilson Thomas, Sir Antonio Pappano, Valery Gergiev, Sir Colin Davis, Yannick Nézet-Séguin, Gustavo Dudamel, Edward Gardner, Roger Norrington i Charles Mackerras.
Els seus rols operístics inclouen el seu debut com a Erik (Der Fliegende Holländer) pel Teatro La Fenice, Alonso (The Tempest) al Teatro alla Scala, i el rol principal de Parsifal per Opera North, Aschenbach (Death in Venice) a l’Opéra National du Rhin, Captain Vere a la producció de Deborah Warner de Billy Budd pel Teatro Real, Opera di Roma i Royal Opera House; Alwa (Lulu) per La Monnaie , Anatol (Vanessa) per a l’òpera de Frankfurt, Don Ottavio pel Gran Teatre de Liceu, Eisenstein (Die Fledermaus) i Antonio (The Tempest) per la Metropolitan Opera; Tito, Tamino, Henry Morosus (Die Schweigsame Frau) i Monsieur Taupe (Capriccio) a la Bayerische Staatsoper, Florestan (Fidelio) per Garsington Opera i Opera North, Ghandi (Satyagraha) a l’English National Opera, Don Ottavio i Tito a la Wiener Staatsoper així com Tom Rakewell i David (Die Meistersinger) per l’Opéra de Paris. Toby Spence te una dilatada relació amb la Royal Opera House l’ha portat a cantar David (Die Meistersinger von Nürnberg), Tamino (Die Zauberflöte), Ferdinand (The Tempest), Compte d’Almaviva (Il Barbiere di Siviglia), Ramiro (La Cenerentola), Tom Rakewell (The Rake’s Progress) i Essex (Gloriana) al seu escenari.
Els seus compromisos per la temporada 23/24 inclouen el seu retorn a la Royal Opera House amb Erik (Der Fliegende Holländer), així com els debuts com Alonso (The Tempest) a la Wiener Staatsoper i el rol principal d’Idomeneo a l’Opéra National de Lorraine. Pel que fa a concerts, Toby canta Mortimer (Lessons in Love and Violence) amb l’Orchestre de Paris sota la batuta de George Benjamin, The Bells dirigit per Edward Gardner amb Bergen Philharmonic, Messies amb la Minnesota Orchestra amb Warren-Green i el Requiem de Moxart dirigit per Matthew Halls amb la Tampere Philharmonic. També retornarà al Oxford Lieder Festival per oferir un recital.
Alex Rosen, baix
© Kevin Scanlon
Va néixer a La Cañada (Califòrnia). Cada vegada es troba més còmode en el repertori de concerts, òpera i cançó. Entre els seus compromisos més recents destaquen Semele de Händel, amb l’Opera Philadelphia; La Creació de Haydn, amb l’Orchestre National de Metz, i la Passió segons sant Joan de Bach, amb Les Arts Florissants i la Royal Concertgebouw Orchestra, sota la direcció de William Christie.
La temporada 2019-20 va cantar Caronte en una nova producció de L’Orfeo de Monteverdi, amb la Nederlandse Reisopera, dirigida per Monique Wagemakers. La peça incorporava deu cantants i deu ballarins en un “organisme” totalment coreografiat per Nanine Linning, i va comptar amb una instal·lació d’art del col·lectiu d’artistes holandès Studio Drift. Ha interpretat Seneca de L’incoronazione di Poppea, amb la Cincinnati Opera, sota la direcció de Gary Thor Wedow, i amb l’Opera Columbus, sota la direcció de Kelly Kuo.
Tot i perdre’s diversos compromisos la temporada 2020-21 a causa de la pandèmia, va actuar amb l’Opera Theatre of St. Louis al seu projecte Opera On the Go. Posteriorment va participar amb la Des Moines Metro Opera com a Citheron en una nova producció de Platée.
La temporada 2022-23 va cantar Seneca/Console de L’incoronazione di Poppea per al Festival Ais de Provença de Versalles i per a la Fundació Palau de les Arts a València, La Creació de Haydn per al Theater de Basilea, The fairy queen de Purcell al Teatre de Drottningholm, així com una gira amb Alcina, on va cantar el paper de Melisso, amb el conjunt Les Musiciens du Louvre, per Alemanya, Espanya i els Països Baixos. També va formar part d’una gira europea d’Ariodante, amb II Pomo d’Oro, així com d’un cicle de concerts d’El Messies, amb l’Orchestre de l’Opéra Royal de Versalles, sota la direcció de Franco Fagioli.
Durant la temporada 2023-24, la seva agenda inclou la gira del Théâtre de Caen amb David et Jonathas a Lorena, Versalles, Bordeus i Luxemburg. A continuació, diverses gires amb Les Arts Florissants pel Japó i Corea del Sud interpretant la Passió segons sant Joan. Al final de la temporada té previstes actuacions per Europa, en què oferirà El Messies de Händel amb accentus. Interpretarà el paper d’Alidoro de La Cenerentola al Théâtre du Capitole de Tolosa de Llenguadoc, després del qual s’unirà a la Detroit Opera House per actuar a La petita guineu astuta com a Parson. Acabarà la temporada al Festival d’Ais de Provença amb Il ritorno d’Ulisse in patria com Il Tempo i Antinoo, així com també amb actuacions en concert de La clemenza di Tito i de Pigmalion en el rol de Publio.
Rosen també gaudeix d’una col·laboració continuada amb el pianista Michał Biel, amb qui va guanyar el segon premi del Concurs Internacional de l’Hugo Wolf Academy l’any 2018. Com a guardonats de l’Acadèmia de Cançó d’Art de la Fundació Royaumont han ofert recitals en alguns dels espais artístics més destacats d’Europa, com ara el Lied Festival Victoria de los Ángeles de Barcelona i el Wigmore Hall de Londres.
Accentus
© Julien Benhamou
accentus és un cor de cambra fundat per Laurence Equilbey que està molt implicat en el repertori a cappella, la creació contemporània, l’oratori i l’òpera. Autèntic referent en el món de la música vocal, el 2018 accentus va esdevenir el primer Centre Nacional d’Art Vocal (Paris Île-de-France, Normandie), nomenat pel Ministeri de Cultura, tot reforçant d’una manera sostenible les seves activitats artístiques i educatives i el seu paper com a actor clau en l’àmbit nacional i internacional. Des del 2013, el director coral Christophe Grapperon n’és el director associat.
El cor actua a les més grans sales de concerts i festivals francesos i internacionals, com la Philharmonie de París, La Seine Musicale, Grand Théâtre de Provença, Festival de Salzburg, Barbican de Londres, Philharmonie d’Essen, Theater an der Wien, Elbphilharmonie d’Hamburg, Lincoln Center de Nova York, Théâtre des Champs Élysées de París, Hong Kong Art Festival…
És soci privilegiat de la Philharmonie de París i La Seine Musicale i manté una significativa residència artística a l’Opéra de Rouen, al voltant de concerts i òperes. Així mateix, és el cor preferent de l’Insula Orchestra, orquestra resident a La Seine Musicale. El 2024, el cor i l’orquestra interpretaran el Requiem de Mozart en una producció de Yoann Bourgeois a La Seine Musicale.
El conjunt col·labora amb directors, solistes i orquestres de prestigi: Pierre Boulez, Andris Nelsons, Eric Ericson, Sir Simon Rattle, Philippe Jordan, Simone Young, Yannick Nézet-Seguin, Chamber Orchestra of Europe, Orchestre de París, Ensemble Intercontemporain, Insula Orchestra, Akademie für Alte Musik de Berlín, Berliner Philharmoniker, Brigitte Engerer, Bertrand Chamayou, Alain Planès, Edouard Garcin... També participa en nombroses produccions operístiques, incloent-hi una recuperació de Macbeth underworld de Pascal Dusapin a l’Opéra Comique el 2023.
Com a Centre Nacional d’Art Vocal, accentus s’ha marcat tres objectius principals: la producció, l’educació i la divulgació dels seus recursos, especialment a través del seu centre dedicat a l’art coral, el Cen (cen-erda.fr).
Els seus discos han estat àmpliament lloats per la premsa musical. Transcriptions (Naïve) va ser nominat a un Premi Grammy el 2004 i va guanyar un disc d’or el 2008. Entre els seus darrers llançaments hi ha les Simfonies núm. 1 i núm. 9 de Beethoven, amb la Chamber Orchestra of Europe i Yannick Nézet-Seguin (juliol del 2022, Deutsche Grammophon), i un enregistrament d’obres a cappella de Camille Saint-Saëns i Reynaldo Hahn, sota la direcció de Christophe Grapperon (agost del 2022, Alpha Classics). A més, ha estat nomenat conjunt de l’any als premis Victoires de la Musique Classique els anys 2002, 2005 i 2008.
accentus (Centre National d’Art Vocal a Paris Île-de-France - Normandie) es beneficia del suport de la Direcció Regional d’Afers Culturals de l’Illa de França, del Ministeri de Cultura, i està subvencionat per l’Ajuntament de París, la Regió de l’Illa de França i la Regió de Normandia. També rep el suport de SACEM. El cor gaudeix de residència artística a l’Opéra de Rouen. Les activitats de difusió i les accions culturals d’accentus al Departament tenen el suport del Departament dels Alts del Sena. La Fundació Bettencourt Schueller és el seu principal patrocinador. accio, el cercle d’amics d’accentus i Insula Orchestra, dona suport a les seves accions artístiques i educatives.
Richard Wilberforce, director
D’origen britànic, va estudiar a la Universitat de Cambridge i al Royal College of Music; és llicenciat en direcció coral i orquestral. Va dirigir durant cinc anys el Hallé Youth Choir, en col·laboració amb el reconegut director d’orquestra Sir Mark Elder, i el 2018 va ser nomenat cap del Symphony Chorus de la Universitat de Cambridge. Des del 2017, després de ser nomenat professor del CRR de París, dirigeix el Jeune Choeur de París i l’Ensemble Vocal de la Maîtrise de París. És convidat habitualment per diversos cors professionals: accentus, Ensemble Pygmalion, Cor Radio France, Les Métaboles o el Cor d’Òpera de Lió. Ha preparat cors per a Laurence Equilbey, Sir Simon Rattle, Esa-Pekka Salonen, Klaus Mäkelä i Kent Nagano.
Va assumir les funcions de mestre de cor del Concert d’Astrée el 2023, al costat d’Emmanuelle Haïm. A més, col·labora de manera habitual amb el cineasta israelià Amos Gitai i ha treballat amb artistes com ara Natalie Dessay, Yaël Naim, Jeanne Added, Rufus Wainwright i Oliver Beer.
Insula Orchestra
© Julien Benhamou
L’Insula Orchestra ofereix música del Barroc, Classicisme i Preromanticisme amb perspectiva històrica. El conjunt toca amb instruments d’època per tal d’apropar-se al màxim possible al so, al text i a les intencions de la composició. Junt amb obres mestres del repertori, també hi destaquen partitures més atípiques, en particular les de compositores femenines com ara Louise Farrenc o Emilie Mayer. També ha enregistrat la integral de les Simfonies de Louise Farrenc (abril del 2023, Warner Classics - Erato).
Fundada el 2012 per la directora artística i musical Laurence Equilbey amb el suport del Departament dels Alts del Sena, l’Insula Orchestra va inaugurar La Seine Musicale el 2017, de la qual és orquestra resident. L’orquestra s’encarrega d’una part de la programació i hi convida nombrosos conjunts i artistes. Gaudeix d’un gran èxit a França i a l’estranger, amb presència en grans sales i festivals de prestigi: filharmòniques de París i d’Essen, Grand Théâtre de Provença, Theater an der Wien, Elbphilharmonie d’Hamburg, Barbican Centre de Londres, Hong Kong Art Festival, Bozar de Brussel·les, Lincoln Center de Nova York i fins i tot al Louvre Abu Dhabi amb motiu de la inauguració oficial.
L’orquestra revisita els formats i codis de la música clàssica per seduir tots els públics. Ofereix regularment creacions escèniques amb el desig de multiplicar les perspectives sobre la música, especialment amb Yoann Bourgeois, Antonin Baudry, Pascale Ferran, David Bobée, La Fura dels Baus. El 2023 l’Insula Orchestra va presentar Beethoven wars a La Seine Musicale: un espectacle immersiu que combina l’ús de les noves tecnologies amb l’univers manga. La proposta digital de l’orquestra és molt dinàmica, com també la incursió en el món 360° i la realitat virtual. S’està desenvolupant un projecte integral i innovador d’accions culturals i educatives, de transmissió i inclusió a tota la regió dels Alts del Sena.
L’Insula Orchestra també és membre de LaDocumenta.eu, un centre de recursos en línia que té com a objectiu compartir la recerca musical i científica amb el màxim nombre possible de persones.
L’Insula Orchestra rep el suport del Departament dels Alts del Sena i és l’orquestra resident a La Seine Musicale. Rep el suport de la regió de l’Illa de França. Aline Foriel-Destezet i Chargeurs Philanthropies són els seus principals patrocinadors. El cercle d’amics i patrocinadors accio i la Fundació Insula Orchestra, juntament amb Laurence Equilbey, donen suport als seus projectes. L’Insula Orchestra és membre de FEVIS i de l’SPPF.
Laurence Equilbey, directora
@ Julien Benhamou
Directora d’orquestra i directora musical de l’Insula Orchestra i d’accentus, combina l’excel·lència artística amb un projecte obert i innovador. Després d’estudiar música a París, Viena i Londres, especialment amb els directors Nikolaus Harnoncourt, Eric Ericson, Denise Ham, Colin Metters i Jorma Panula, va crear accentus l’any 1993 i l’Insula Orchestra el 2012, amb el suport del Departament dels Alts del Sena.
L’abril del 2017 l’orquestra d’instruments d’època va inaugurar residència artística a La Seine Musicale, a l’illa Seguin. Laurence Equilbey també programa artistes convidats a La Seine Musicale.
Cada temporada planteja creacions escèniques amb artistes de mons diferents. Alguns exemples són La Creació de Haydn (interpretada també a Ais de Provença, Hamburg, Viena i Nova York); la Simfonia Pastoral de Beethoven, amb La Fura dels Baus; El jove i la mort, amb Marie-Agnès Gillot; Fidelio de Beethoven, amb David Bobée (interpretada també a Londres i Brussel·les), i Schumann, la nuit des rois, amb Antonin Baudry. La temporada 2023-24 ha assumit el Requiem de Mozart en una producció de Yoann Bourgeois. Amb la complicitat d’Antonin Baudry, també va crear un espectacle immersiu: Beethoven wars, on combina l’univers manga i les noves tecnologies.
En el repertori operístic ha dirigit Der Freischütz de Weber en una producció de la nova companyia de màgia 14:20 (Théâtre de Caen, Grand Théâtre de Provença, Bozar de Brussel·les, Theater an der Wien, Barbican Centre, Festival de Ludwigsburg, Grand Théâtre de Luxemburg, Théâtre des Champs Élysées); Lucio Silla de Mozart, amb Rita Cosentino; La nonne sanglante, amb David Bobée; un recull de les millors àries operístiques de Mozart, amb Philippe Decouflé, etc.
Com a directora convidada, ha dirigit habitualment l’Orquestra Simfònica de la BBC, Orquestra Simfònica de Mont-real, Philharmonia de Londres, Scottish Chamber Orchestra, H&H Boston, Hessischer Rundfunk, i les orquestres de Lió, Lieja, Leipzig, Filharmònica de Brussel·les, Copenhaguen, Gulbenkian, Akademie für Alte Musik de Berlín, Concerto Köln, Camerata Salzburg, Mozteburg Umorchester Salzburg, Barcelona, Bilbao, etc.
Laurence Equilbey és artista associada al Grand Théâtre d’Ais de Provença i manté una relació privilegiada amb la Philharmonie de París.
Amb accentus continua explorant l’ampli repertori de la música vocal. Molt implicada en la transmissió, és directora artística i pedagògica del Departament Superior per a Joves Cantants-CRR de París.
Recentment ha publicat dos enregistraments amb l’Insula Orchestra: Lucio Silla de Mozart (abril del 2022, Warner Classics - Erato) i les Simfonies completes de Louise Farrenc (abril del 2023, Warner Classics - Erato).
Formacions
accentus
Richard Wilberforce, director
Sopranos
Céline Boucard
Emilie Brégeon
Laurence Favier Durand
Catherine Padaut
Edwige Parat
Marie Picaut
Fantine Sevic
Kristina VahrenkampContralts
Geneviève Cirasse
Benjamin Clée
Marie Favier
Léopold Gilloots-Laforge
Guilhem Terrail
Thi-Lien TruongTenors
Matthieu Chapuis
Alexandre Jamar
Benoît-Joseph Meier
Mathieu Montagne
Lisandro Nesis
Pierre PernyBaixos
Sébastien Brohier
Julien Clément
Pierre Corbel
Cyrille Gautreau
Jean-Christophe Jacques
Julien NeyerInsula orchestra
Concertino
Pablo Gutiérrez RuizViolins I
Te-eun Kim, Arnaud Bassand, Paul-Marie Beauny, Karine Gillette, Laure Massoni, Léa SchwammViolins II
Marta Mayoral Gonzales, François Costa, Jady Moreira de Oliveira, Bénédicte Pernet, Léonor De Récondo, Giorgia SimbulaVioles
Alice Vaz, Diane Chmela, Laurent Gaspar, Julien Lo PintoVioloncels
Emmanuel Jacques, Marco Frezzato, Pablo GarridoContrbaixos
Roberto Fernández De Larrinoa, Clotilde GuyonLlaüt
André HenrichOboès
Jean-Marc Philippe, Yann MirielFagot
François CharruyerTrompetes
Serge Tizac, Jean-Baptiste LapierreTimbales
Francisco Manuel Anguas RodriguezClavecí
Eloy Orzaiz GalarzaOrgue
Olivier HouetteTextos
Georg Friedrich Händel
El Messies, HWV 56Part One
Primera part
1. Overture (Grave - Allegro moderato)
1. Obertura
2. Recitative (tenor)
Comfort ye my people, saith your God;
speak comfortably to Jerusalem, and cry unto
her, that her warfare is accomplished, that her
iniquity is pardoned.
The voice of him that crieth in the wilderness:
prepare ye the way of the Lord, make straight in
the desert a highway for our God.2. Recitatiu acompanyat (tenor)
Consoleu el meu poble!, diu el vostre Déu;
parleu al cor de Jerusalem i crideu-li que s’ha
acomplert la seva servitud i que ha estat expiada
la seva culpa.
Veu del qui clama en el desert: Prepareu la via
del Senyor; aplaneu a l’estepa el camí per al
nostre Déu.
Isaïes 40, 1-33. Air (tenor)
Every valley shall be exalted,
and every mountain and hill made low;
the crooked straight
and the rough places plain.3. Ària (tenor)
Tota vall s’elevi,
tota muntanya i coll s’abaixin;
el terreny abrupte esdevingui pla,
i l’escarpat, una planúria.
Isaïes 40, 44. Chorus
And the glory of the Lord shall be revealed,
and all flesh shall see it together:
for the mouth of the Lord hath spoken it.4. Cor
I es revelarà la glòria del Senyor i tota carn
ho veurà alhora. Perquè la boca del Senyor ha
parlat.
Isaïes 40, 55. Recitative (bass)
Thus saith the Lord of Hosts: yet once a little
while, and I will shake the heav'ns and the earth,
the sea, the dry land; and I will shake all nations,
and the desire of all nations shall come.The Lord whom ye seek, shall suddenly come to
his temple; ev'n the messenger of the covenant
whom ye delight in, behold, He shall come, saith
the Lord of Hosts.5. Recitatiu acompanyat (baix)
Perquè així parla el Senyor dels exèrcits: encara
una altra volta, dintre de poc, jo commouré el
cel i la terra, el mar i els continents. Commouré
totes les nacions i vindrà el més preat de totes les
nacions. Ageu 2, 6-7I, sobtadament, entrarà al seu santuari el Senyor
que vosaltres cerqueu i l’àngel de l’aliança que
desitgeu. Heus aquí que ve, diu el Senyor dels
exèrcits. Malaquies 3, 16. Air (countertenor)
But who may abide the day of his coming?
And who shall stand when he appeareth?
For he is like a refiner's fire.6. Ària (contratenor)
Qui podrà suportar el dia de la seva vinguda?
Qui restarà dret quan aparegui?
Perquè ell és com el foc del fonedor.
Malaquies 3, 27. Chorus
And He shall purify the sons of Levi,
that they may offer unto the Lord
an offering in righteousness.7. Cor
Purificarà els fills de Leví i els refinarà com l’or
i la plata.
Així seran per al Senyor uns sacrificadors com cal.
Malaquies 3, 3Recitative (alto)
Behold, a virgin shall conceive and bear a son,
and shall call his name "Emmanuel","God with us".
Recitatiu (contralt)
La verge tindrà un fill,
i li posaran Emmanuel, que vol dir
Isaïes 7, 14“Déu amb nosaltres”.
Mateu 1, 238. Air (countertenor)
O thou that tellest good tidings to Zion,
get thee up into the high mountain;
o thou that tellest good tidings to Jerusalem,
lift up thy voice with strength;
lift it up, be not afraid,
say unto the cities of Judah: behold your God!
Arise, shine; for thy light is come,
and the glory of the Lord is risen upon thee.8. Ària (contratenor)
Pugeu a una muntanya alta, missatgers que
anuncieu a Sió la bona nova. Alceu ben forta la
veu, missatgers que anuncieu la bona nova a
Jerusalem. Crideu fort, sense por; digueu a les
ciutats de Judà:
“Aquí teniu el vostre Déu!”
Isaïes 40, 9
Aixeca’t, estigues radiant, que ve la teva llum,
i la glòria de Jahvè apunta vers tu!
Isaïes 60, 19. Recitative (bass)
For behold, darkness shall cover the earth and
gross darkness the people: but the Lord shall
arise upon thee, and his glory shall be seen
uponthee. And the Gentiles shall come to thy
light, and kings to the brightness of thy rising.9. Recitatiu (baix)
Perquè, mira, la tenebra cobreix la terra i
l’obscuritat els pobles, mentre damunt teu
brilla el Senyor i la seva glòria apareix sobre
teu. I caminen les nacions cap a la teva llum i
els reis cap al teu clarejar.Isaïes 60, 2-3
10. Air (bass)
The people that walked in darkness
have seen a great light;
and they that dwell
in the land of the shadow of death,
upon them hath the light shined.10. Ària (baix)
El poble que camina en la tenebra
ha vist una gran llum;
i habitants d’una terra
d’ombra de mort,
damunt d’ell, ha brillat una llum.
Isaïes 9, 111. Chorus
For unto us a child is born, unto us a Son is given,
and the government shall be upon his shoulder,
and his name shall be called
Wonderful, Counsellor, the mighty God,
the everlasting Father, the Prince of Peace.11. Cor
Perquè ens ha nascut un infant, se’ns ha donat
un fill.
I l’imperi és damunt les seves espatlles. I se li
ha posat per nom Conseller, Meravellós, Déu
Fort, Pare per sempre, Príncep de la Pau.
Isaïes 9, 512. Pastoral Symphony
Pifa12. Simfonia pastoral
PifaRecitative (soprano)
There were shepherds abiding in the field,
keeping watch over their flock by night.Recitatiu (soprano)
En aquella contrada hi havia uns pastors, que
vivien al camp i que vetllaven de nit el seu ramat.13. Recitative (soprano)
And lo, the angel of the Lord came upon them,
and the glory of the Lord shone round about
them, and they were sore afraid.13. Recitatiu (soprano)
Un àngel del Senyor se’ls va aparèixer, i la glòria
del Senyor els embolcallà amb la seva llum, i es
van espantar molt.Recitative (soprano)
And the angel said unto them: fear not, for
behold, I bring you good tidings of great joy,
which shall be to all people:
for unto you is born this day in the city of David a
Saviour, which is Christ the Lord.Recitatiu (soprano)
Però l’àngel els va dir: no temeu, perquè, mireu,
us duc la bona nova d’una gran alegria que serà
per a tot el poble, i és que avui us ha nascut el
Salvador, que és el Crist Senyor, a la ciutat de
David.14. Recitative (soprano)
And suddenly there was with the angel a
multitude of the heavenly host, praising God
and saying:14. Recitatiu acompanyat (soprano)
I de sobte va ajuntar-se a l’àngel del Senyor
una munió de la milícia celestial lloant Déu bo
i dient:
Lluc 2, 8-11; 1315. Chorus
Glory to God in the highest,
and peace on earth, goodwill towards men.15. Cor
Glòria a Déu a les altures,
a la terra pau als homes de bona voluntat.
Lluc 2, 1416. Air (soprano)
Rejoice greatly, o daughter of Zion,
shout, o daughter of Jerusalem;
behold, thy King cometh unto thee.
He is the righteous Saviour,
and He shall speak peace unto the heathen.16. Ària (soprano)
Exulta amb gran joia, filla de Sió,
fes crits d’alegria, filla de Jerusalem: heus aquí
que ve cap a tu el teu rei.
Ell és el Salvador just,
i dictarà la pau a les nacions.
Zacaries 9, 9-1017. Duo (countertenor, soprano)
He shall feed his flock like a shepherd:
and He shall gather the lambs with His arm
and carry them in His bosom
and gently lead those that are with young.
Come unto him all ye that labour,
that are heavy laden,
and He will give you rest.
Take His yoke upon you, and learn of Him,
for He is meek and lowly of heart
and ye shall find rest unto your souls.17. Duo (contratenor i soprano)
Com un pastor pasturarà el seu ramat,
aplegarà els anyells amb el seu braç
i els durà en el seu si,
i guiarà amorosament les ovelles mares.
Isaïes 40, 11Acosteu-vos a Ell els que esteu
cansats i afeixugats,
Ell us alleujarà.
Carregueu-vos el seu jou i apreneu d’Ell,
que és dolç i humil de cor:
i les vostres ànimes trobaran repòs.
Mateu 11, 28-2918. Chorus
His yoke is easy and his burthen is light.18. Cor
El seu jou és suau i la seva càrrega lleugera.Mateu 11, 30
Part Two
Segona part
19. Chorus
Behold the Lamb of God
that taketh away the sin of the world.19. Cor
Mireu l’Anyell de Déu
que lleva el pecat del món.
Joan 1, 2920. Air (countertenor)
He was despised and rejected of men,
a man of sorrows and acquainted with grief.
He gave His back to the smiters
and His cheeks to them that plucked off the hair;
He hid not his face from shame and spitting.20. Ària (contratenor)
Ha estat menyspreat i rebutjat pels homes,
home de dolors i fet a la sofrença.
Isaïes 53, 3Ha parat l’esquena als qui el flagel·laven i les
galtes als qui el rasuraven; no ha amagat la cara
als ultratges i a les escopinades.
Isaïes 50, 621. Chorus
Surely He hath borne our griefs
and carried our sorrows:
He was wounded for our transgressions,
He was bruised for our iniquities ;
the chastisement of our peace was upon Him.21. Cor
Cert, les nostres sofrences, Ell les ha portades,
i els nostres dolors, se’ls ha carregats. Ha estat
traspassat pels nostres delictes,
ha estat triturat per les nostres iniquitats.
El càstig que ens dóna la pau és damunt d’Ell.
Isaïes 53, 4-522. Chorus
And with his stripes we are healed.22. Cor
I per les seves nafres hem estat guarits.
Isaïes 53, 523. Chorus
All we like sheep have gone astray,
we have turned ev'ry one to his own way ;
and the Lord hath laid on Him
the iniquity of us all.23. Cor
Tots nosaltres vagàvem com ovelles,
cada u es girava cap al seu camí;
i el Senyor féu recaure en Ell
la iniquitat de tots nosaltres.
Isaïes 53, 626. Recitative (tenor)
Thy rebuke hath broken His heart, He is full of
heaviness: He looked for some to have pity on
Him, but there was no man; neither found any,
to comfort him.26. Recitatiu acompanyat (tenor)
No hi ha bàlsam capaç d’amorosir les
ferides incurables del meu cor. He esperat
en va qui em compadís, no trobo ningú que
m’aconselli.
Salm 69(68), 2127. Air (tenor)
Behold and see if there be any sorrow
like unto his sorrow.27. Ària (tenor)
Contempleu i vegeu si hi ha cap dolor
igual al dolor que em turmenta.Lamentacions 1, 12
28. Recitative (tenor)
He was cut off out of the land of the living, for
the transgression of Thy people was He stricken.28. Recitatiu acompanyat (tenor)
Ja que ha estat tallat de la terra dels vivents,
pel crim del seu poble fou ferit per nosaltres.
Isaïes 53, 829. Air (tenor)
But Thou didst not leave His soul in hell
nor didst Thou suffer Thy Holy One to see
corruption.29. Ària (tenor)
No m’abandoneu enmig dels morts,
ni deixeu caure a la fossa el qui us estima.
Salm 16(15), 1030. Chorus
Lift up your heads, o ye gates,
and be lift up, ye everlasting doors,
and the King of Glory shall come in.
- Who is this King of Glory?
- The Lord strong and mighty in battle;
the Lord of Hosts, he is the King of Glory.30. Cor
Portals, alceu les llindes;
engrandiu-vos, portalades eternes,
que ha d’entrar el rei de la glòria!
Qui és aquest rei de la glòria?
És el Senyor, fort i poderós en la batalla;
És el Senyor dels exèrcits, Ell és el rei de la glòria.
Salm 24(23), 7-1033. Chorus
The Lord gave the word:
great was the company of the preachers.33. Cor
El Senyor va donar la paraula:
ha estat gran l’estol dels missatgers.
Salm 68(67), 1234 a. Air (soprano)
How beautiful are the feet of them
that preach the gospel of peace,
and bring glad tidings of good things.34 a. Ària (soprano)
Que bells que són els peus del qui predica
l’Evangeli de la pau i porta alegres
notícies de coses bones.
Romans 10, 1536. Air (bass)
Why do the nations so furiously
rage together,
and why do the people imagine a vain thing?
The kings of the earth rise up,
and the rulers take counsel together,
against the Lord and against his Anointed.36. Ària (baix)
Per què s’avaloten les nacions
i els pobles,
comploten en va?
Els reis prenen les armes,
conspiren alhora els sobirans contra
Jahvè i el seu Ungit.
Salm 2, 1-2Recitative (tenor)
He that dwelleth in heaven shall laugh them to
scorn; the Lord shall have them in derision.Recitatiu (tenor)
Se’n riu el qui té el tron al cel,
el Senyor els veu i se’n burla.
Salm 2, 438. Air (tenor)
Thou shalt break them with a rod of iron,
thou shalt dash them into pieces
like a potter's vessel.38. Ària (tenor)
Els governaràs amb el ceptre de ferro,
els esmicolaràs com un gerro de terrissa.
Salm 2, 939. Chorus
Hallelujah!
for the Lord God omnipotent reigneth.
The kingdom of this world
is become the kigdom of our Lord
and of His Christ;
and He shall reign for ever and ever
King of kings, and Lord of lords, Hallelujah!39. Cor
Al·leluia,
perquè el Senyor Déu omnipotent regna.
El regne d’aquest món s’ha convertit
en el regne del Senyor nostre
i del seu Crist;
i regnarà pels segles dels segles,
Rei de reis i Senyor dels senyors, Al·leluia!
Apocalipsi 19, 6; 11, 15; 19, 16Part Three
Tercera part
40. Air (soprano)
I know that my redeemer liveth,
and that He shall stand
at the latter day upon the earth:
and though worms destroy this body,
yet in my flesh I see God.
For now is Christ risen from the dead,
the first fruits of them that sleep.40. Ària (soprano)
Sé que el meu Redemptor viu i que,
al darrer dia, ell s’alçarà damunt la terra.
I encara que els cucs destrueixin aquest cos,
veuré Déu en la meva pròpia carn.
Job 19, 25-26
De fet, Crist ha ressuscitat d’entre els morts,
com a primícies de tots els qui van morir.
Corintis 15, 2041. Chorus
Since by man came death,
by man came also
the resurrection of the dead.
For as in Adam all die,
even so in Christ shall all be made alive.41. Cor
Si per l’home ha vingut la mort,
també per l’home ha vingut
la resurrecció dels morts.
Efectivament, així com Adam tothom mor
així mateix per Crist tothom reviurà.
Corintis 15, 21-2242. Recitative (bass)
Behold, I tell you a mystery: we shall not all
sleep, but we shall all be changed in a
moment, in the twinkling of an eye, at the last
trumpet.42. Recitatiu acompanyat (baix)
Fixeu-vos-hi, que us manifesto un misteri:
de morir, no morirem pas tots; però sí que
serem transformats, en un instant, en un
cluc d’ulls, al so de l’última trompeta.
Corintis 15, 51-5243. Air (bass)
The trumpet shall sound,
and the dead shall be raised incorruptible,
and we shall be changed.
For this corruptible
must put on incorruption,
and this mortal must put on immortality.43. Ària (baix)
La trompeta sonarà,
i els morts ressuscitaran incorruptibles,
i nosaltres serem transformats.
Aquesta existència corruptible s’ha de vestir
d’incorruptibilitat; aquesta existència mortal
s’ha de vestir d’immortalitat.
Corintis 15, 52-5347. Chorus
Worthy is the Lamb that was slain
and hath redeemed us to God by his blood,
to receive power, and riches, and wisdom,
and strength, and honour,
and glory, and blessing.
Blessing and honour, glory and pow'r be unto
him that sitteth upon the throne and unto the
Lamb, for ever and ever.
Amen.47. Cor
Digne és l’Anyell que ha estat degollat, i
que amb la seva sang ens ha redimit per a
Déu, de rebre el poder, la riquesa, la
saviesa, la força, l’honor, la glòria i la
benedicció.
La benedicció, l’honor i la glòria al qui seu
al setial i a l’Anyell pels segles dels segles.
Amén.
Apocalipsi 5, 9;12-14També et pot interessar...
Palau Bach
Diumenge 17.03.24 - 17 h
Sala de ConcertsLa Capella Reial de Catalunya
Le Concert des Nations
Jordi Savall, direccióJ. S. Bach Passió segons sant Joan, BWV 245
Preus: de 22 a 90 euros
Col·laboradors
Armand Basi – Bagués-Marsiera Joiers – Balot Restauració – Calaf Grup – Cardoner Grup – CECOT – Coca-Cola – Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports – Deloitte – Eurofirms Group – FC Barcelona – Fundació Abertis – Fundació Antigues Caixes Catalanes - BBVA – Fundació Caixa d'Enginyers – Fundació Castell de Peralada – Fundació Metalquimia – Gómez-Acebo & Pombo – Helvetia Compañía Suiza S.A. de Seguros y Reaseguros – Illy – Laboratorio Reig Jofre – La Fageda – Nexo – Quadis – Saba Infraestructures, S.A. – Saret de Vuyst – Scasi Soluciones de Impresión S.L. – Soler Cabot – Abacus – Colonial – Veolia Serveis Catalunya –Amics Benefactors
Ascensores Jordà, S.A. – Fundació Antoni Serra Santamans – Veolia Serveis Catalunya S.A.U. – Salvador Viñas Amat –Benefactors Palau XXI
Mª Dolors i Francesc – Elvira Abril – Pere Armadàs Bosch – Rosamaria Artigas i Costajussà – Professor Rafael I. Barraquer Compte – Francesc Xavier Carbonell Castellón – Lluís Carulla Font – Mariona Carulla Font – Josep Colomer Maronas – Josep Daniel i Lluïsa Fornos – Isabel Esteve Cruella – Pere Grau Vacarisas – Jordi Gual i Solé – María José Lavin Guitart – Ramón Poch Segura – Mª. del Carmen Pous Guardia – Juan Manuel Soler Pujol – Daniela Turco – Joan Uriach Marsal – Joaquim Uriach Torello – Manel Vallet Garriga – Jordi Simó Sanahuja –